158 TÁRSULATI ÜGYEK. 



tátott, hanem a paDnoniai homokban. A wieni medence pannóniai lerakódásával 

 moUuscumai alapján egykorúsíthatók a mi alsó pannóniai korszakú rétegeink. 

 Kőbánj-án még a Cong. uugula caprae-s rétegből (melyet Halaváts a középső, 

 dr. LŐRENTHEY meg — két szakaszos beosztásának megfelelően — már a felső 

 pannóniai korszakhoz vesz) Dinotherium gigantenm került ki, vagyis a Cong. 

 nngida- caprae-s réteg is az alsó pliocenhez tartozik még. 1905-ben Erzsébetfalvá- 

 ról mastodonfog került a Földtani Intézetbe, a melyről dr. Löeenthey azt közli, 

 hogy ez a Cong. iingulacaprae-s rétegből került ki és hogy a Mastodon arvernensiíi 

 sp.-hez tartozik. Minthogy itt ellentmondás rejtőzködik, megkérte, az előadó 

 BöCKH JÁNost, hogy legj^en kegyes a szóban forgó fogat megnézni. A fog a 

 vizsgálat során M. longirostrísnak bizonyult s így a Cong. ungula-caprae-s réteg 

 Erzsébetfalván is az alsó pliocenhez tartozik még. A tihanyi félsziget Gödrös 

 oldalában a Cong. imgula-caprae-a rétegben — mint dr. Lörenthey is írja — sok 

 Cong. balatonica is van már. E szoros kapcsolat alapján mindaddig, a míg a 

 Cong. triangularis- és Cong. halatonica-szinVoöl kétségtelen Matitodon Borsoni és 

 M. arverncnsis nem kerül ki, ezt a szintet is (éppen a Co}ig. ungula- caprae-s réteg- 

 gel való szoros kapcsolata alapján) az alsó pliocenbe kell venni s az előadó szerint, 

 eddigi ismereteink alapján, a Balaton fölvidék bazaltos eruptiója — a nemzetközi 

 beosztást véve figyelembe — az alsó pliocen kor végével vagy legfeljebb a kö- 

 zépső pliocen elejével vette kezdetét. 



BöcKH János, apostrofáltatván, megjegyzi, hogy az erzsébetfalvai mastodon- 

 fog — a miut erről dr. Szontagh és dr. Kadic 0. is meggyőződtek — tényleg a 

 Mastodon longirostris-é. 



Dr. Lörenthey Imre dr. Vitális István előadására megjegyzi, hogy a ki 

 a tudományt magáért a tudományért műveli, nem pedig személyi hiúságból, az 

 mindég örömmel nyugszik meg abban, ha iijabb megfigyelések vagy gazdagabb 

 anyag alapján régibb állításait módosítják ; mert hiszen ez a tudomány haladá- 

 sának, fejlődésének a jele. Vitális mai előadásából azonban nem látja, hogy a 

 balatonmelléki bazaltok kitörési idejére vonatkozó állításai meg lennének cáfolva. 

 Valamennyi állításra, melyeket Vitális úr ellene felhozott, nem válaszolhat az idő 

 rövidsége miatt, miért is csak néhány észrevétel megtételére szorítkozik ; annak 

 idején azonban a kész munkára meg fogja tenni válaszként kritikai észrevételeit. 

 Örömmel tapasztalja, hogy a fonyódi föltárás ismertetésével előadó szépen bebizo- 

 nyította a bazaltnak levantei kitörését s így azt, a mit a fölszólaló munkájában 

 kifogásol. Mert előadó szerint minden magasságban találni bazaltdarabokat, melyek 

 a búvárokat tévedésbe ejtették a kitörés idejének megállapításában, holott szerinte 

 e darabok mind a hegyet borító bazaltlepelből kerültek lejebb, ennek szétdarabo- 

 lódása után. Ez arra mutat, hogy valamennyi üledéknél fiatalabb a bazalt, s miután 

 ott a Cong. balatonica tömeges föllépésével jellemezett szint, az édesvízi szint és 

 8 fölött a Vivipara Fuchsi-t tartalmazó homok van, melyből valószínűleg az Unió 

 Wetzler^i is való : a bazalt csakis ezeknél fiatalabb, tehát levantei lehet. A fonyódi 

 bazalttakaró darabjai felszólaló munkájában tévedésből vannak bombának mondva, 

 a mit a munka német kiadásában már ki is javított. A hol felszólaló nem maga 

 gyűjtött, B ilyen a legtöbb lelethely, annak a lelethelynek geológiai viszonyaira 

 vonatkozó adatokat a gyűjtőktől vagy a balatonbizottság elnökétől kapta az anyag- 

 gal együtt. Arra, hogy a Cong. rhomboidca-syAnt a Balaton mellékén nem volna 

 meg typusos kifejlődésben, miután Arácson csak egy Cong. rhomboideát s egy 

 Limnocardinm Schmidtit gyűjtöttek, ez pedig nem elegendő bizonyíték, Lörenthey 

 megjegyzi, hogy elegendőnek tartja, miután, ha ilyen csaknem meddőnek látszó 

 konglomerátumban két kövületet talál, míg a többi mind elpusztult, ez arra vall 



