ADATOK A BULZAI HEGYCSOPORT ElíUPTIVITS KŐZETEINEK löMERKTÉUEZ. "^lö 



LóczY már az 1870-es években felemlíti eme hibát, melyet néhány 

 kőzet mikroskopiumos vizsgálata igazolt. E közetek mivoltát dr. Küktht 

 Sándor csnija trachytt'aj okban állapította meg. 



Mindeme vizsgálatokat megelőzőleg e vidékre vonatkozólag néhány 

 feljegyzést találunk Stur Dénes wieni geológus felvételi jelentésében ' 

 is, melyben azonban az eruptivus közeteket csak nagyjában említi. 



Felemlíti, hogy e trachyt hegycsoportot a krétaképződmónyek övezik 

 8 így az nem is a harmad időszak tengerében, hanem annak szintje 

 fölött, szárazföldön képződött. 



Az eruptiók korát s egymáshoz való viszonyát szerinte csak a 

 basaltkonglomerátiimok alapján lehet megállapítani. Ezek ugyanis köz- 

 vetlenül reátelepszenek a lapugyi agyagra s fölöttük rögtön a trachit- 

 tufák találhatók. Ha még tekintetbe vesszük ama rétegsorozatot, melyet 

 Stur Lapngy tájékáról feljegyzett s mely szerint a kristályos palákon 

 a lapugyi agyag, alárendelten lajtamész (11. mediterrán) fekszik, e fölött 

 a basaltconglomerátum s végül a cerithiumos (szármát emelet) és a 

 congerias rétegek (pannóniai em.): nyilvánvaló, hogy a basaltconglomera- 

 tumok a szármát emeletbe sorolandók, esetleg a trachyttufákkal egye- 

 temben. 



Egész területem fiatalabb eruptivus kőzeteinek feltörési idejét ille- 

 tőleg a legpontosabb és legújabb adatokat dr. Koch Antal szolgáltatta 

 «Az Erdélyrészi medence harmadkori képződményeid c, munkájában. 

 E szerint a felső-mediterrán korszakban Felsőlapugy és Kostéj vidéke 

 egy tengeröböl volt, melyben a partövi dús állatélet fejlődésére és virág- 

 zására igen kedvezők voltak a viszonyok. 



Említi még e munka, hogy Alsó-Lapugyon az alluvialis és diluviális 

 üledékek alól durva vulkáni breccia lép ki, mely a szűk lapugyi völgy 

 oldalait sziklássá teszi. Ezt Stur és Hauer basaltconglomeratumna.k ne- 

 vezi, pedig ez tulajdonképen pyroxenes amíibolos andesitconglomeratum, 

 mely Alsó- s Felsőlapugy között Dobrától kezdve Kossovóig (Temes m.) 

 hatalmas padokban képviseli a szármát emeletet, közvetlenül a felső 

 mediterrán rétegeire telepedve. 



Valószínűleg a konglomerátum alján fekvő agyagnak legfelső rétegei 

 is szármát korszaknak, mivel egyes helyeken kövületmentesek. Ezt 

 láttam én is megerősödve Holgyától keletre a Chiciora csúcs közelében 

 egy feltárásban, hol egy 5 méter magas kövületes kék agyag fedőjében 

 sötét agyag rétegekkel váltakozó, növény lenyomatokban bővelkedő, fehér 

 tajtköves, palás andesittufát találtam. 



Ugyanez időszakba sorolandók az andesittömegek között s ezeknél 

 jóval nagyobb területet elfoglaló durva konglomerátumos tufák és brecciák 



1 Jahrb. d. k. k. geol. Eeichsanstalt. Bd. XIII. 1863. 



15* 



