526 l'INKERT KDE. 



Az urálitok rostjai teleszórtak apró szemcsékkel, melyek jórészt 

 földpátlécecskék, magasan interferáló epidot- és zoizitszemcsék, végül 

 egy sötétbarna bomlási termék, mely az egykori magnetit limonitoso- 

 dásának eredménye. 



Érdekes, hogy az urálit szélső rostjai vagy helyenkint egész párná- 

 tok egyenes kioltású zöld és sárga pleochroistikus szinü és acélszürkén 

 polarizáló chlorittá, ú. n. Mutocldorxk alakultak át. 



Eme mélyreható benső átalakulás oka annak, hogy az augit ere- 

 deti mivoltát csak elvétve, nyomokban tartotta meg, mert csak aláren- 

 delten fedezhetünk fel egyes színtelen, prizma szerinti hasadásokat fel- 

 tüntető pleochroismus nélküli egyénrészleteket. 



E szempontból igen érdekes a rogusolui-völgyi diabas, melyben a 

 még aránylag elég gyakran el nem uj-alitosodott augi tegyenek némelyiké- 

 nél a nagyobb kioltású augit szélét egy jóval kisebb kioltású urálit teszi. 



A plaf/ioklasok szintén erősen dekomponáltak s bár ikerlemezessé- 

 güket csak helyenkint észlelhetjük, mégis megállapítható a lemezkék 

 albit- s periklintörvényszerinti kialakulása, melyek helyenkint a kioltó- 

 dás mérésére is alkalmasak. Eme mérési adatok átlag 10 — 40° közt 

 ingadoznak, miből azt következtetem, hogy a kőzet meglehetősen bazisos 

 földpátja labradorit-bytownit. 



A plagioklas bomlási termékei jórészt megfelelnek az augitéinak. 

 A vándorló amphibol rostok alakjában infiltrálva egész rendes előfor- 

 dulás. Ezek közé keveredik azután az epidot, több sericit és a kékesen 

 polarizáló zoizit, mindmegannyi másodlagos termék. 



Mint csak egyes példányokban, pl. a tiszai diabasban, fellépő 

 elegyrészt említem még az allotriomorf quarcot és járulékos pyritet. 



Diabasporphyrit. 



A diabast helyenkint ennek porfiros kifejlődése váltja fel. Ilyen 

 pl. a Szelcsivivölgy középső szakaszában fellépő tömzs. Ennél azonban 

 sokkal érdekesebb kifejlődésü ama augitporphyrit, mely a Kaprioriska- 

 völgy középső szakaszában a felső-juramészkő és a biotitostracbyt között 

 terül el a patak medrében és jobboldali mellékvölgyeiben. 



Ez utóbbi helyen egy tömött, helyenkint szemcsés kifejlődésü kő- 

 zetre akadunk, melynek zöldesfeketés alapanyagából földpátokat, igen 

 kevés zöldes augitegyént, egyes példányokon pedig 0"5 cm nagyságú 

 egyénekben cinóbervörös zcoidliohaí (hculandil) látunk kiválva; azon- 

 kívül a kőzet teleszórt apró riimidoliűcöuckkel, mélyek részint calcedo- 

 nok, alárendelten aragonitok. 



Vékonycsiszolatban egy szürke alapanyaghói porfirosan kiválott. 

 albittörvény szerinti nagy píagíoklusegyéneket látunk, melyek kioltá- 



