ADATOK A BULZAI HEGYCSOPORT ERÜPTIVUS KŐZETEINEK ISMERETÉHEZ. !333 



ágyazva. Keresztezett nikolok közt pedig a víztiszta alapan^'ag a földpát 

 második generatiójának idiomorf, továbbá harmadik generatiójának 

 allotriomorf módosulatának bizonyult 8 így az egész kőzet holokristályos 

 szövetűnek mondható. 



Amphibolos biotitos andesit. 



Egész területemnek legkiterjedtebb eruptivus tömzse Kostéj és Bulza 

 községek között terül el. E tömza legnyugatibb része ama folt, melyet 

 előbb mint amphibolos andesitet írtam le. Eme aránylag kis foltnak 

 keleti folytatását teszi a mindjobban kiszélesedő biotitostracbyt, mely vé- 

 gül keleten az amphibolos biotitos andesíttel végződik. 



E két utóbbi kőzetféleség régiója közti határt körülbelül a Calea 

 álba 430 m-es pontja vagyis a Gross-völgy feje teszi. Eme pont, 

 továbbá a D. Corbului és a Padina maré között terül el nagyjában ama 

 kőzet, melyet a következőkben leírok, s melynek regiójában kezdődik az 

 Ihui-patak több felsöszakaszbeli jobboldali mellékvölgye, továbbá a bulzai 

 patak völgye is. 



A V. Szelcsivi torkolata közelében található szennyes szürke, málott 

 tömzsön kívül egész területemen ez az egyetlen amphibolos és biotitos 

 andesit, mely egyúttal legszebb porphyros kifejlödésű kőzetem is ; s mely 

 az előbb körülhatárolt tömzs keleti részén inkább a tiszta amphibolos 

 andesit, nyugati részén a tiszta biotitos andesit felé hajlik. Leírt kőzetet 

 inkább az első regióba tartozó területről gyűjtöttem a V. Jepi középső 

 szakaszában. 



Zöldesszürke alapanyagban porfirosan kiválva láthatunk 0"5xl cm. 

 nagyságú földpátokat, O'ö cm hosszú amphibolléceket s ugyancsak ily át- 

 mérőjű biotithexagonokat, melyek mind idiomorf kifejlődésűek. 



Vékonycsiszolatban eme porphyros elegyrészeken kívül nem ritkán 

 apatitléceket és magnetitszemcséket is látunk. 



Az nmjihibol egyénei anyagukban ritkán homogének ; körvonalaikat 

 is jórészt elvesztették a magmatikus resorptió hatása folytán, miáltal 

 körülöttük egy augit és magnetit keverékéből álló szegély képződött. 



Egyes ép körvonalú egyének bázisos metszetein az (110) és (010) 

 formák jelenlétét a közönséges amphibolnál némileg sötétebb zöldes 

 pleochroistikus színeket és helyenkint az (100) szerinti ikerképzödést is 

 lehet észlelni, amennyiben egy egyén vagy két félből vagy több közbe- 

 iktatott ikerlemezből áll. 



Zárványként találunk az amphibolban egyes földpátokat, magnetit- 

 szemcséket s elég bőségesen calcitíníiltratiót. 



A biotil csiszolatomban meglehetősen ritka, de mindenkor idiomorf 

 kifejlödésű. 



