AZ ESZTERGOMI KISSTRÁZSAHEGY CALCITJAROL. -^^ 



A kristályoknak két typusa különböztethető meg. Az egyiket jel- 

 lemzi a skalenoederes, a másikat a rhomboederes termet. 

 Anyagomon következő alakokat állapíthattam meg: 



+R (lOTl) (100) 



+ SR {8081} {17.7.7} 



-V,R {01 12} {110} 



— ViR {0667} [13. 13.5} 



-VsR {0098( {17^17.10} 



-Vsfí {0775} {443} 



-VsR {05531 {887} 



-7i3 [^\n} {201}_ 



+3ííVh {5271}__ {13.2.8} 



+R'ys (7.4.11.3) {704} 



+ií^7a {8.5.13.3) (805} 



2/3P2{ll33} (210} 



Ezek között a +m (2131} közös formája a kétféle typusú kris- 

 tályoknak, de mig a skalenoedereseknél ez a kombinációt hordó, addig 

 a rhombo'édereseknel alig jut érvényre. A többi alakok közül a nega- 

 tivus rhomboederek a -V.ii (0112) kivételével a rhomboederes, a tobbi 

 hét a skalenoederes termetűek kialakulásához járul. 



Számításaim alapjául az (lOTl) : (OTl 1) = 74°55'0" érték szolgál. 



A tüzetesebben megvizsgált kristályok a következők: 



1. kristály. 



Yíztiszta, skalenoederes termetű. Legnagyobb hossza a főtengely 

 mentében 3 mm, szélessége 2 mm. Formái a nagyság szerint fogyó 

 rendben ^j,^ Í2l3lj 



+ /i (10111 

 -\d{ (0112^ _ 

 +R'\s (7.4.11.3} 

 V3/^2 {1123} 



A +i?3 {21311-nek nagy lapjai többnyire a középélekkel párhuza- 

 mosan rostosak, ritkán kevéssé érdesek, de e mellett elég jól tükrözők. 

 Nagyobb lapokkal van kifejlődve a +R[U)\\] és még némikepen a 

 -%li{0\A^ is, ellenben a +7^3(7.4.11.3) és ^3/>2(ll23}t 

 csak keskeny sávok képviselik. 



1 Dana E. S. : The system of Mineralogy of J. D. Dana. Descriptive Mine- 

 ralogy. Sixth Edit. New-York & London. l898. p. ^i64. 



