AZ ESZTERGOMI KÍSSTUAZSAHEGY CALCITJAROL. 



241 



A +3JR73{527l} alakot Melczer ^ a budai calcitokon, de lap- 

 jainak tökéletlensége folytán csak közelítőleg határozta meg úgy, hogy 

 ToBORFFY,- ki a budapesti Hüvösvölgyböl leírt kristályain hasonló hely- 

 zetű lapokat észlelt, hajlandóbb volt azokat a +4ií2{628l} alakra 

 vonatkoztatni, sőt még a MELczERtől megállapítottakat is e jellel el- 

 látandónak véli. 



Erre vonatkozó méréseim, bár teljes kielégítőknek nem tekint- 

 hetők, a kérdéses alak elbirálásánál a MELczERtöl megállapított alak 

 jelenlétére utalnak, mint azt a következő összehasonlítás mutatja: 



A tárgyalt két kristályon észlelt alakok viszonylagos nagyságának 

 bemutatására szolgáljon a mellékelt 1. ábra. 



3. kristály. 



Világos borsárga, a főtengely mentén 2 mm, szélességében 3 mm 

 átmérőjű, rhomboéderes typusú. Termetét tekintve, hasonlít a Buda 

 vidéki Mátyáshegyen előforduló továbbnövéses kristályok fejecskéit for- 

 máló kristályokhoz.^ (2. ábra.) 



A rajta tapasztalt formák nagyság szerint fogj^ó rendben 



-ViR {0667} 

 -""sti {0998} 

 +m {2131} 

 -VbR ;0553} 

 -V^R {0775) 



* Melczer Gusztáv : Adatok a budapesti calcit kristálytani ösmeretéhez. 

 Földtani Közlöny. Budapest, J897. XXVI. k. 11. 1. 



- Dr. ToBORFFY Zoltán : Két magyarországi calcitról. Magyar orvosok és ter- 

 mészetvizsgálók 1905-ben Szegeden tartott XXXIII. vándorgyűlésének történeti váz- 

 lata és munkálatai. Budapest, 1906. 27(i. 1. 



^ Dr. Mklczer Gusztáv : Továbbnövéses calcit a budai begyekből. Földtani 

 Közlöny. Budapest, 1899. XXIX. k. 163. 1. 



