ADATOK A FÓTI ALSü-MEDITERRÁN ISMERETÉHEZ. 245 



codák, Balanus sp., Celleporaria globularis Beonn, Cellaria margi- 

 nata Goldf., Pecteii Malvinae Dub. 



Behatóbb gyűjtésem alapján ehhez a nyolc fajhoz most még 

 20 — 22 fajt sorolhatok, úgy hogy a fóti alsó-mediterrán fauna jelenlegi 

 ismereteink alapján a következő — körülbelül 30 — fajból áll : Deii- 

 lalina fissicoslata Gümb., Polystomellida-'k, Trímcaiulina-k, Tetracti- 

 neZto spieulumok, Serpula sp. (=3 faj ?), Cidaris tüskék, Echinolampas 

 plaíjioHomuA Ag. sp., Fascicularia cerebriformis Blainv. sp., Lepra- 

 lia sp. ind., Eschara nodulifera Eeuss, Salicornaria fardminoide^ 

 JoHNST. {= Cellaria marginafa Goldf.), Cellepora (— Celleporaria) glo- 

 bularis Bronn. sp., Ostrea sp. ind., Anomia ephippium L. var. costata 

 Brocc, Pecten Beudanti Bast., P. praescabriusculus Fontán. (= P. 

 Malvinae Dub.), P. substriatiis D'Orb., Lithodomus sp. ind., Pectun- 

 cidus sp. ind., Fissurella graeca L., Pleurotoma sp. ?, Trochus sp. 

 ind., Pyrula cf. reticulata Lam., Turritella cf. vermicularis Brocc, 

 Lamna cuspidata Ag., Lamna cf. compressa Ag., Oxyrhina xyphodon Ag. 



A kövületek legnagyobb része felette rossz megtartású, egy részük 

 köbéi s ez talán mentségül szolgálhat a gyakori bizonytalan meghatá- 

 rozásnak. A felsorolt fajok legnagyobb része csak Fótra nézve új, a 

 Budapest környéki alsó-mediterranból máshelyröl már ismeretes. Teljesen 

 ujak az Ecliinolampas plagiosoinus Ag. sp. és a bryozoumok. Legyen 

 szabad ezekről végezetül még néhány szót szólnom. 



Echinolampas plagiosomus Ag. sp. 



1871. Conoclypus plagiosomus Laube, Die Echiniden. pag 67. T. XIX. fg. 3. 

 1895. Echinolampas « Cotteau. Description des Ecliinides miocénes 



de la Sardaigne. 



Ezt a fajt újabban Cotteau kivette a Conoclypus genusból, peta- 

 loidjainak kifejlödési módjára való tekintettel; míg ugyanis a Cono- 

 clypusokra a búbtól az alap pereméig érő petaloidok jellemzők, addig 

 ennek a fajnak petaloidjai az alap pereme fölött szűnnek már meg. 



Magyarországon ez a faj eddig csak kevés --és pedig kizárólag 

 felsőmediterrán — lelőhelyről volt ismeretes : Nagyhöflány, Felsöörbó, 

 Felsöesztergály, Tótmarokháza és Szúpatak (?)-ról szerepelnek az iroda- 

 lomban. 



Fascicularia cerebriformis Blainv. sp. 



1854. Maeandropora cerebriformis Bronn, Lethea. III. pag. Í278. Taf. XXXV-^. 

 íig. 27. 



E ritka fajnak irodalma eddigelé alig van. Tudtommal Bronn fog- 

 lalkozik vele utoljára, kinek leírásához nincs mit hozzátennem. Ugyanő 



Földtani Közlöny. XXXVII. köt. 19111. 17 



