ADATOK A MAGYAR CALCITOK ÉS GYPSEK ISMERETÉHEZ. 



Dr. TOBOEFFY ZoLTÁNtÓL* 

 (Il-ik táblával.) 



Calcit Piszkéről. 



Az 1903. év tavaszán az Esztergom vidéki barnaszénterületre tett 

 kirándulásom alkalmával Piszke márványbányáiban néhány calcitfészekre 

 akadtam, a melyeknek feldolgozása azért is érdekelt, mert, noha a mészkő 

 e nagy területen igen sok helyütt van feltárva, s régóta ismeretes, kris- 

 tályai ezideig még nem voltak tanulmányozva. 



A gyűjtött mészpát kristályok közt három fötypus volt képviselve. 



Az első typus termőhelye a Piszkétől délre fekvő bockői mész- 

 fejtő. Kristályai, a melyek világos okkersárga triaszmészkövön ülnek, 

 főképen prizmás külsejükkel tűnnek fel, s ezen az alapon már első 

 tekintetre jól megkülönböztethetők a szomszédos mészfejtők calcitjaitól. 

 Nagyságuk többnyire 3 — 4 mm., de mérésre csak az egyik darab jóval 

 kisebb, mintegy Va mm.-es kristálykái voltak alkalmasok. 



Mint a II. tábla 1. rajza is feltünteti, az elsőrendű prizma ural- 

 kodik rajtuk, habár rosszul kifejlődött, hullámos lapokkal. Kivüle még 

 4 rhomboédert és 2 skalenoédert lehetett meghatározni, úgy hogy az 

 összes észlelt alakok sorozata : 



m=10T0, r=10Tl, k=505l,e = 0m, S----0551, i'-=2131, — ifí5 = 2358. 



Leggyakoribb az mvse combinatiója: a — ^R5 mint jó lap megle- 

 hetősen ritka, de az erősen rostos e lapoknak gyakori legömbölyödését 

 az r felé szintén e forma jelenlétének tulajdoníthatjuk. 



Aránylag ritka az r alaprhomboéder, s akkor is rendkívül apró, 

 habár fényes lapokkal. 



A V, r és s lapoktól eltekintve jó reflexeket nem igen kapunk, 

 s a mért, sokszor csak hozzávetőleg megbecsülhető szögértékek alapján 

 a lapok identifikálása nem ritkán csak az övviszonyok segélyével lehet- 

 séges. Kitűnik ez a következő kis táb'ázatból is : 



* Előadta a Magyarhoni Földtani Társulat 1905. dec. 6-án tartott szakülésén. 



17* 



