252 VI TOBORFFY ZOLTÁN 



szöget képeznek. E fő lengési irányokra merőlegesen metszett nyolcz 

 lemezben az optikai tengelyek szögét sárga fényre nézve 2Fft = 56°54'-nek, 

 a középtörési coefficienst pedig p=l •5225-nek határoztam meg. Ezek 

 az adatok legjobban a montmartrei gypsről közlőitekkel egyeznek, 

 a mennyiben Danker * szerint 2Fa = 57°24', p= 1*5226, s DuFEinél - 

 p= 1-5224. 



A GELLÉRTHEGY DÉLKELETI LEJTl'ÍJÉN FÖLTÁET LÖSZR(')L 



ÉS DÜNATERR ÁSZRÓL. 



SCHRÉTER ZoLTÁN-tÓl. 



A Gellérthegy DK-i lábánál — a szél árnyékban — kis területen 

 lösz^ telepszik az alsó-oligocen képződményeire. E löszfoltot a fehér- 

 vári utón, a 20. sz. ház alapozása alkalmával szépen feltárták ; e fel- 

 tárás a következő szelvényt szolgáltatta : 



I. Alul diluviális lösz van, melyből a typusos löszre jellemző 

 mészcsövecskék hiányzanak ugyan, de egyébként azzal teljesen azonos 

 külsejű. Szerves maradványok ritkák benne. Mindössze néhány Helix 

 arbustorum, L. példányt sikerült benne találnom. Ezt az anyagot meg- 

 iszapolva, az iszapolás eredményeként elég tetemes mennyiségű, átlag 

 0'5 — 1 mm szemnagyságú márgahomokot, továbbá 2 — 5 mm átmérőjű 

 legnagyobbrészt gömbölyödött kavicskákat nyertem, melyek javarészt 

 márgakavicskák. Alárendelten vannak úgy a homokban, mint a kavicskák 

 közt quarc- és mészpátszemek , melyek többé-kevésbbé koptatottak, 

 csiszoltak. A legfinomabb szemcsék közt végül magnetit volt kimutatható. 



A mi a márga darabkákat illeti, úgy ezek nyilván a Gellérthegy 

 oldalán magasabban fekvő budai és bryozoás márgákból származtathatók. 



E löszben, különösen annak felsőbb részében, igen gyakoriak a 

 kisebb-nagyobb löszkonkréciók, melyek helyenkint szabálytalanul húzódó 

 szalagokká csoportosulnak. 



II. A löszre vöröses-barna (babérces) agyag telepszik, mely 

 a feltárás közepe táján átlag 90 cm vastagságú; DK (S^IO'^) felé kb. 

 T^ alatt hajlik ez a réteg, mely irányban egyszersmind vastagabbá is 

 lesz. Ellenben fölfelé a hegyoldalban vékonyodik s valószínűleg kiékül. 



* Zeitscbrift für Krystallographie 12. k. 473. 1. 

 '^ Zeitscbrift für Krystallographie 18. k. 442. 1. 



=* E löszfolt a m. k. Földtani Intézettől kiadott 1 : 75,OOU-es (Budapest és 

 Tétényj földtani térképen fel van tüntetve. 



