A GELLÉRTHKGY DÉLKELETI LEJTŐJÉN FÖLTÁRT LÖSZRŐL ÉS DUNATERRASZRÓL. 253 



Az agyag szívós, kiszáradva repedezett, porlékony, erősen vasas ; 

 sósavval megcseppentve nem pezseg, tehát carbonátokat nem tartalmaz. 



Az iszapolási maradékban az összetartóbb, széjjel nem ázó limo- 

 nitos konkréciókon kívül csekély mennyiségű qnarchomok s kevés quarc- 

 kavicska, továbbá magnetitszemcsék voltak észlelhetők ; szerves eredésit 

 maradványt még az iszapolt anyagban sem találtam. 



E képződmény eredetére, képződési módjára vonatkozólag kielégítő 

 magyarázatot nem adhatok, tekintve azt, hogy, sokfele eredésü vörös 

 agyag van, továbbá, hogy a szóbanforgó képződmény csak alárendel- 

 ten, kis területen van feltárva. E tekintetben csakis a meglévő iroda- 

 lomra s az irodalomban felsorolt különböző képződési esetekre utalha- 

 tok.* Mivel azonban lösz közé települve réteget alkot, diluviális kora 

 kétségtelen, a mi megegyezik a Dunántúl egyebütt észlelt tényekkel. 



DK ÉNY 



J>^', : 1 ' ' 



'"^^^TTTmTT- !'.l, l :l: ll! | ■ .-i'i'' 



7''i-i,i'ri:j;i:i-i I i:i;i:iMi,|'il:;i'l;:lM;lí"';ii:í:lil;- " 

 ;1 l-lil'!-jai[l;l:l'l;ithi:hi;';n;:'i:'l:l'il|l:i!:;:r! 





^^^^ ^ _ 'Íi!ÍÍlf|pi;íiiví5^''^'" 



1. ábra. A Gellérthegy Dunaterraszának szelvénye. I. Diluviális lösz. II. Vöröses- 

 barna babércesagyag. III. Alluviális (átmosott) lösz. T. Kavicsos homok (Diluviális 



Dunaterrasz). K. Kulturréteg. A szaggatott ( ) vonalak az 1907. július lO.-i 



föltárás profilvonalát jelzik. (1 cm a valóságban 4 m.) 



III. Az agyag fölött barnássárga lösz következik. Szövete változó ; 

 helyenkint többé-kevésbbé összetartó, míg másutt, a hol kissé kavicsos, 

 szétporló. E lösz az agyag alatt lévőtől színére és szövetére nézve kü- 

 lönbözik 8 úgy látszik, másodlagos fekvőhelyen levő, átmosott lösz- 

 szel van dolgunk. 



Ez anyag iszapolási maradéka legnagyobbrészt finom (budai) márga- 

 homokból s csekélyebb részben 3^ — 5 mm átmérőjű márgakavicskákból 

 áll. A kavicskák egyrésze gömbölyödött, kisebb része szegletes. Az 

 apróbb részek közt magnetit, továbbá alárendelten quarc- és mészpát- 

 szemek is vannak. 



E löszből, mely a feltárásban átlag 4 — 5 m vastag, csekély mennyi- 

 ségben apró gastropodák, illetve ezek töredékei gyűjthetők. így: 



1 Dr. ScHAFARziK F., Emszt K. és TiMKÓ I. közreműködésével: A szapárifalvi 

 diluviális korú babérces agyagról. Földt. Közi. XXXI. k. 1901. 280. — Horusitzky 

 Henrik : Adatok a vörös agyag kérdéséhez.! U. o. 35. old. — Treitz P. : A vas- 

 borsó. Földt.Közl. XXXV. 1905. 



