254 SCHRÉTER ZOLTÁN 



Ihipa muscoruri), Drap. 

 Helix hispida. Mull. 

 Succinea oblonga, Drap. 



IV. A löszfeltárástól délkeletre, a Fehérvári-út útteste mellett, a 

 lehajló és megvastagodó vörösesbarna agyag alatt közvetlenül nem löszt, 

 hanem kavicsos homokot tártak fel a munkálatok. 



Ez a képződmény nyilván a Duna terraszát teszi. Sajnos, a 

 terrasznak a löszhöz való viszonya, t. i. hogy a lösz alá húzódik-e 

 vagy csak melléje telepszik, nem volt megállapitható már az előrehala- 

 dottabb építkezés miatt. Az azonban bizonyos a feltárt szelvény alap- 

 ján, hogy a vörös agyag az alsó lösz és a Dunaterrasz keletkezése 

 után, a kettőt egyenletesen elborító lepel gyanánt képződött. 



A kavicsos homokzátony kavicsai legnagyobbrészt különböző színű 

 quarcitkavicsok ; alárendelten előfordulnak még : mállott (amfiból-) 

 andezit, porfir (?), egy viaszopál féleség s lapos (bryozoás) márga ka- 

 vicsok. E zátony homokja quarcszemekböl, alárendelten muskovit- és 

 magnetitszemcsékböl áll. 



E kavicsos homokzátonyhoz még egy szürke homokrétegecske csat- 

 lakozik s e fölött erősen muskovitos sárga agyag (egykori Dunaiszap) 

 vékony rétege volt konstatálható. Szerves maradványt ez egykori Duna- 

 hordalékokban nem sikerült találnom. 



Ez a terrasz a Duna mai 0-pontja fölött (9G'4 m. t. sz. f.) kb. 

 10 m-rel fekszik magasabban, mi megfelel nagyjából a Koch Antal 

 egyet, tanártól ^ a kiscelli párkánysíkon észlelt Dunaterrasz magassá- 

 gának. 



RÖVID KÖZLEMÉNYEK. 



LEVÉL A SZERKESZTŐHÖZ. 



Igen tisztelt Szerkesztő Úr ! 



Minihogy a magyar geológiai irodalom két újabb termékében oly 

 állításokkal találkoztam, melyek a dániai emeletnek magyarországi elő- 

 fordulását illető saját kutatásaim eredményeit — bár már két év óta 

 közzé vannak téve — figyelembe nem véve a régi nézetek ismételésé- 



^ Koch A. dr. : A kiscelli párkánysík geol. szelv. mintája. Földt. Közi. XXIX. k. 

 1899. 33. old. 



