258 ISlIKIiTETÉSKK. 



van meg a petróleum. Az egyik a Muraköz-DráA'a vonulat, a másik a Száva- 

 vonulat. 



A petróleumot tartalmazó rétegek legnagyobbrészt eocenkoruak a Kár- 

 pátok belső flysh-zónájában. A külső flysh-zónához tartozó petróleum-előfordu- 

 lások az alsó krétakorú (ropianka-) rétegekhez vannak kötve. A muraközi és 

 horvátországi petróleum, valamint a tataros-dernai aszfalttelep pliocenkorúak. 

 A többi korok képződményeiben is vannak helylyel-közzel petroleunmyomok, 

 de ezek csak alárendeltek az előbbiekkel szemben. 



A szóbanforgó munkának legnagyobb részét az egyes petroleumterületek 

 és az ezeken belül történt fúrások részletes leirása teszi. Minden egyes leírt 

 petróleum-előfordulás mellett megtaláljuk a történelmi adatokat, földtani leírást 

 és a petroleumos rétegek fellépési körülményeinek a leírását. Mindezek nélkü- 

 lözhetetlenné teszik ezt a munkát azok számára, a kik a magyarországi petró- 

 leummal gyakorlati szempontból foglalkozni akarnalí. — v — 



(2.) MiTscHERLicH, EiLHARD Alfred : EiJie che77iiscke Bodencinctiy S6 

 für pflanzejiphy siologische Forschungeii. Landwirtschaft- 

 liche Jahrbücher. Zeitschrift für wissenschaftliche Landwirtschaft, 

 p. 309-369. 1 tábla, 10 szöv. ábra. Berlin 1907. 



A szerző ebben a munkájában oly módszert ír le, a melylyel — a talaj - 

 ismereti tudomány mai állása mellett — a talajban foglalt ama anyagokat 

 lehet mennyilegesen meg határozni, melyeket a növény a talajból fölvenni 

 képes. Minthogy ez a íizikai-cheraiai talajelemzés tisztán növényélettani tapasz- 

 talatokon épül fel, a chemiai talajelemzés eddigi irodalmával és a régi Ira- 

 diciókkal teljesen szakít. 



A növény a tápláló anyagokat a talajból csakis diffúzió útján veheti 

 föl. így tehát minden só fölvehető, akár indifferens, akár hasznos vagy káros 

 a növényre. Természetesen oldott állapotban kell lennie. A sók vagy vízben 

 oldhatók vagy pedig a gyökerekkel kiválasztott anyagok behatása alatt old- 

 ható állapotba mennek át. A g^^ökerek kiválasztásának főterméke a szénsav, 

 a mely ezenkívül nagy mennyiségben válik szabaddá s oldódik a talajnedves- 

 ségben a humuszos anyagok bomlásánál is. Így tehát a kultúrnövényeink- 

 nek rendelkezésére álló talaj sók maximumát a szénsavval telített vízben old- 

 ható sók teszik, föltéve, hogy a mint eddig látszik — a növényi gyö- 

 kerektől kiválasztott többi anyagok a szénsavval szemben elhanyagolhatók. 



A növényi tápláló anyagok oldhatósága a talajban függ az időtől, a víz 

 szénsavtartalmától, a vízmennyiségtől és a hömérséktöl. - Minthogy az eső- 

 víz hosszú ideig hathat a sókra, azokkal közvetlenül érintkezik s a talaj kapi- 

 láris üregeiben állandó lassú áramlásban van : a növény a talajnedvességben 

 mindig elegendő mennyiségíí oldott sókat fog találni, ha a talajban az egész 

 tenyészidő alatt elég van belőlük. A szénsav mennyiségénél a tömeghatás 

 törvénye lép érvénybe, úgy hogy nagy mennyiségíí szénsav kis mennyiségű 

 foszforsavat, tehát erősebb savat is ki tud űzni vegyületeiből. Nagyobb mennyi- 

 ségű víz több sót tud oldani, mint a mennyi mellett a nö^ény életben marad- 



