ISMERTETÉSEK, ''iül 



A vidék legrégibb képződménye melaphyr vagy augitporphyr. A piszkos- 

 zöld melapbyrt és húsvörös quarcporphyrt triasképződményeknek kell tekin- 

 teni tufáikkal együtt. A quarcporphyrtufán jurakorú szirtes mész, a szirtek 

 körül kárpáti homokköYek és ezeken vörös agyag és durva kavics — a miocén 

 barnaszéntelepek fekvője — telepszik. A Karács és Magura kúpjai andesitekhöl 

 állanak, a melyek a mediterránban és szármátban törtek föl. A postvulkáni 

 működés az andesiteket zöldkövekké, a laza anyagokat kaolinná változtatták 

 át, a telérliasadékokat pedig érccel töltötték ki. Az elércesedés a szármát kor- 

 szakban kezdődhetett és még a pannoniaiban is tarthatott. A karácsi kőzet 

 főleg a}iqjlnhi)landesH. A bányák egy brecciás andesit- és dacitkőzetben van- 

 nak, a melyek a cehei tömzsöt fogják körül. Ez utóbbi valószínűleg egy óriás 

 telérhasadékra vezethető vissza. 



A cebei törazs aranyát rozsdavörös limonittól és mangánércektől meg- 

 festett, gyúrható, kaolin agyagban találjuk. A cebei bányákban termésarany 

 ritka. A karács-cebei bányák ásványai a következők: termésarany (Cehén 18, 

 Karácson 19 karátos = 75 ill. 79%), sylvanit (24— 30% arany, 3—14% ezüst), 

 nagyágit, pyrit (kis mennyiségű réz, kevés arany), galenit, sphalerit, rhodo- 

 chrosit, alabíindin, pyrolusit, kristályos quarc és calcit. Az idők folyamán 

 kivájt völgyek kavicsa szintén aranytartalmú; a nagy kavicsok közelében van 

 a legtöbb és legnehezebb aranypor. 



A karács-cebei aranybányászat a római előtti időbe nyúlik vissza s a 

 18. században érte el fénykorát. Az elődök 2000 év alatt, tehát a daciaiak 

 óta a múlt század végéig, körülbelül 12,500 kg aranyat nyerhettek a bányák- 

 ból és a diluvialis kavicstelepekböl. 



A karács-cebei aranybányászatról mintegy 15 év óta többen adtak szak- 

 véleményt. Szerző az összesen 650,632 m'^ adományozott terület zúzóércét 

 415,000 tonnára, a remélhető nyers aranyat 3100 kg-ra, a kőrösbányai 300,000 

 m^-nyi kavicstelep ércét 225,000 tonnára, remélhető nyers aranyát pedig 

 450 kg-ra, a karács-cebei területen remélhető összes nyers aranyat tehát 

 3550 kg-ra becsüli. 



Szerinte a bányászatnak sem azelőtti, sem mostani módja a jövőben 

 nem vezethet célhoz, mert a bányászatnak a mélység felé kell irányulnia s 

 egységesnek kell lennie, hogy sikeres legyen. A legelső teendő az volna, hogy 

 a cebei tömzs alá altárót hajtsanak, a melylyel annak terjedelmét és érc- 

 tartalmát meg lehetne állapítani. Erre a célra a szentgyörgyi RosBNFELD-féle 

 tárót lehetne fölhasználni. T- 



Földtani Közlöny. XXXVII. köt. 1907 ^8 



