IRODALOM. 565 



között egy helyütt Sugágtól D-re a Sebespatak völgyében serpentint is talá- 

 lunk. Ugyancsak Sugágtól DK-re a Bisetrapatak völgyében egy DK — ÉNy-i 

 irányú quarcos porphyr-dyke van. A kristályos palákra senon és turon-korba 

 helyezett, kövületeket is tartalmazó palák és homokkövek támaszkodnak, a 

 melyeknek alsó részében sok bemosott fatörzs, helyenként pedig kisebb szén- 

 lencsék is vannak. Ezek a krétarétegek településükben erősen zavartak, erősen 

 gyűrődöttek és vetődöttek. Ugyancsak zavart településű, EKE — DNyD-i irányú 

 repedés mentén elvetődött a Szászsebes környékén fellépő nagy vastagságú 

 vörös kavics, a melyben helyenként homokos, agyagos rétegek vannak. Ez a 

 vörös kavics az egész erdélyi Erchegységben általánosan el van terjedve, 

 ennek dacára keletkezési idejére nézve teljes bizonytalanság uralkodik. 

 T. EoTH Lajos felső-oligocennak tartja a belőle gyűjtött helix és limníEus- 

 fajok alapján. Ezek a kövületek azonban aquitan jellegűek s így alsó-niedi- 

 terranba tartoznának. Nopcsa a belőlük kikerült csonttöredékeket dinosauru- 

 sokra vonatkoztatva, a kavicsokat felső-krétába (dániai emelet) helyezi. 

 A palaeogeographiai viszonyokat szem előtt tartva valószínű, hogy az alsó- 

 mediterran-kor elején keletkeztek. A vörös kavicsra discordansan települnek a 

 mediterrán üledékek egyes elszigetelt foltjai. Fehéres-sárgás homokrétegek, 

 agyagok, a melyekben foraminiferák találhatók. A Sósvölgy bal lejtőjén és 

 Kútfalva községben a mediterrán üledékek fedőjét jól rétegzett vasas concré- 

 tiókat és congeriákat, melanopsisokat bezáró sárga agyagok képezik, melyek 

 a pannóniai korba tartoznak. A diluviumhoz tartoznak a mai ártér fölött 

 jóval magasabban fekvő kavicsterraszok a Sebespatak és Székáspatak bal partján. 



9. Dr. ScHAFAKziK Fekenc : A krassószörényi Pojdi/a-Riiszka]ie(j!i>;ég 

 DNy-i részének geoloyiai viszonyai. 84—95. old. 



A bejárt terület geológiai alkotásában résztvevő kristályos palák egy 

 főleg csillámos kőzetekből álló- és egy phyllitcsoport alakjában előforduló 

 KEK-i irányú vonulatot formálnak. A vonulat DK-i részén muskovitos- és bio- 

 titosmuskovitos-gneiszek vannak, míg ezektől ENy-ra már a phylhtek észle'ke- 

 tők, melyeken mindenütt granodiorit és porphyrittelérek és tömzsök törnek át. 

 A phyllitek közé van betelepülve Ruszkicán egy hatalmas márványtelep, mely 

 iparilag igen jól értékesíthető, továbbá siderittelep, melynek fejtése most szü- 

 netel. A ruszkicai völgy felső szakaszán két izolált ponton dolomitosmészkő 

 van a phyllit közé begyűrve. A phyllitek DK felé a felső-krétakorú képződ- 

 mények alá merülnek. Ezek a képződmények egy alsó, mészkövekből álló, 

 középső homokkőből és felső porphyrittufából álló csoportba oszthatók. Az 

 alsó mészkövek sötétszinűek, erősen bitumenesek ; kövületek közül helyenként 

 rossz megtartású korallok találhatók benne, a melyek a turonra vallanak. 

 A homokkő és márga a mészkővel szemben sokkal nagyobb kiterjedésű. Sok 

 eruptivus dyke és tömzs töri át s helyenként contactásványok is vannak benne. 

 Az eruptivus kőzetek lakkolitos kifejlődésű granodioritok és telérszerű porphyri- 

 tek, a melyek a márgákat helyenként márványnyá alakították, leginkább azon- 

 ban kovásodás és gránátkristályok kiválásában miitatkoznak contactjaik. A ki- 



