2(56 IRODALOil. 



törés kora felsó'-krétába tehető. Az obrézsai Plesa maré liegyeu az eruptivus 

 kőzettel kapcsolatban limnoqiiarcitok is vannak. Contact ércelöfordulás gya- 

 nánt találunk galenitet, sj^lialeritet, azuritet, malachitot és pyritet, mindmeg- 

 annvit csak kis mennyiségben. A terület DNy-i szélén kisebb foszlányokban 

 megvan a neogen mindhárom emelete. A mediterrán Pescere és Macsova 

 község között, lajtamész faciesében ; a szármáti Tinkova határában, míg a 

 pannon Tinkovától kezdődőleg kékes agyag képében kiséri a Temesvölgy part- 

 jait. Mind a három emelet felismerhető jellemző kövületek alapján. A dilu- 

 viumot képviselik a Temes völgyét kisérö kavicsterraszok, a melyek a Bisztra- 

 völgy terraszaival összefüggenek. A diluviumhoz tartozik még a hegység bel- 

 sejében az istvánhegyi mésztufafolt. 



10. Dr. Kadic Ottokár: A Fekele-Kőrös völgyének geológiai viszonyai 

 Vaskók és Belényes között. 96 — 104. old. 



A perm homokkő és maimkorú mészkő csekély mértékben járulnak 

 hozzá a terület felépítéséhez. Nagyobb szerepük van a pannóniai emeletbe 

 tartozó rétegeknek, a melyek a szudricsi medencének legnagyobb részét ki- 

 töltik. Kocsuba község határában igen gazdag fauna került ki belőlük, a 

 melynek alapján az alsó-pannoniai emeletbe tartoznak. A pannóniai rétegeket 

 vastí!g kavicstakaró födi, a melynek keletkezési kora valósziníileg levantei. 

 A képződmények sorát diluviális babérces agyag és alluviális ártéri üledék 

 zárja be. 



ÍJ. EozLozsNiK Pál: Adatok a Nagyhihar környékének gcologiájáJtoz. 

 104—122. old. 



A Bihar déli részén Eézbánya, Felsővidra és Kristyór községek között 

 felvett terület főtömege metamorph és palaeozoos kőzet. A magasabb gerin- 

 ceket gneisz formálja, mely két egymástól elkülönített helyen van meg : nyu- 

 gaton a Nagybihar közvetlen környékén és keleten a Dragita és j árharcai 

 patakok alsó szakaszáig terjedő területen. A gneiszok eruptivus kőzetei gyanánt 

 tekinthetők az amphibolitok. Az idősebb palaeozoikum képviselőjéül a phyllites 

 zöldpalák vehetők (devon), a melyek táblás hegyeket alkotnak. Eézbányától 

 és Pojanától K-re, valamint a Galbina és Stanisorától K-re karbonkorúnak 

 vett homokkövek, conglomerátumok és márgás palák vannak, a melyek igen vál- 

 tozatos petrograi^hiai kifejlődéstíek és sok helyütt metamorphizáltak. A pala?o- 

 zoikumnak biztosan felismerhető tagját a permidőszaki vörös palák és con- 

 glomerátumok teszik. A mesozoós képződmények mészkövek alakjában három 

 helyen vannak kiképződve : az első Felsőgirdateleptől É-ra a Girda-szaka- 

 patak baloldalán vöröses-szürkés triasidőszaki, a másik Eézbányától E-ra vilá- 

 gos .sárgásvöröses és fehér lias és a harmadik Pregnától E-ra, contacthatások- 

 tól szemcséssé alakított malmmcszkő. Utóbbiban találhatók Eézbányán az 

 ércek, melyek azonban már ki vannak aknázva. Ezeken a mészköveken kívül 



