IRODALOM. 267 



még kövületes márgákkal váltakozó felsó'-krétakorú homokkövek vannak a 

 Kis -Aranyostól D-re. 



A palíeo vulkanikus kitörési közetek közül uralitos diabas és quarcos 

 porphyr, a neovulkanikusok közül a granodiorit és granodiorit-porphyrit, 

 quarcos-biotitos-augitos diorit, diabas, olivines dolerit, dacitok és liparitok 

 szerepelnek. 



12. Dr. SzÁDEczKY Gyula: Jelentés a Biliarhegység középső részéhen 

 1005. évben végzett johltani felvételemről, 123 — 144. old. 



Három különböző vidék reambulásának eredményéről számol be szerző, 

 a melyeket 1889 — 90. években dr. Primics György már felvett. Ezek: a 

 Melegszamos forrásvidéke, a petroszi Galbina környéke és Biharfüred vidéke. 

 Ezenkívül a Batrina D-i és Ny-i szegélyén eszközölt felvételekről emlékezik 

 meg. Utóbbi területen a permidőszaki homokkövekre barna mészkőrétegekkel 

 váltakozó triasdolomitok települnek. A magaslatokat korallban dús tithon- 

 szirtek foglalják el s ezeknek alján liaskorú mészkőrétegek vannak. 



1 3. Eeguly Jenő : A szepes-gömöri Erczhegység Nagyveszverés és Kraszna- 

 horkavdralja közötti szakaszának geológiai viszonyai. 145 — 155. old. 



A hegység felépítésében résztvesznek az üledékes kőzetek sorából kar- 

 bon, perm, trias, pliocen és diluviális üledékek, főleg agyagpalák, homok- 

 kövek, quarcitok, mészkövek s a fiatalabbak homokok és agyagok alakjában. 

 Az eruptivus közetek közül porphyroid, serpentin és gránitporphyr. 



A felsorolt összes kőzetek érctartalmúak. Leggazdagabb azonban telé- 

 rekben a porphyroid, a melyben a csucsomi, Majoros- és Eamzsás völgyeken 

 át EK irányban vonuló antimontelcr van, továbbá a permidőszaki quarcit- 

 palák, a melyekben vaskőbányák vannak. 



14. AckerViktok: Csetnek és Pelsücz vidékének geológiai viszonyai. 

 156—167. old. 



Gecelfalvától és Eestértől Ny-ra, valamint Páskaházától Ny-ra, a Stre- 

 mino és Siroka nevű hegyek közötti területen ó-palseozoikumba tartozó külön- 

 böző typusú quarcphyllitek vannak. Ezenkívül szerepelnek még karbon, perm 

 és triasidőszaki kőzetek, valamint fiatal harmadidőszaki lerakodások. 



Az eruptivus kőzetek közül Csetnektől K-re a pelsüci Nagyhegy E-i 

 lábánál glaukophanittá metamorphizált diabassal találkozunk, míg a porphy- 

 roidok csak kis területre szorítkoznak. A terület, valamint az egész szepes- 

 gömöri Érchegység vasércterületére jellemző, hogy nincsenek határozott meUék- 

 közethez kötve, hanem csak egy nyugatról keletre haladó repedési rendszerhez. 



