268 IRODALOM. 



15. Teeitz Péter: Jelentés az 1905. évbe)i' végzett a(/ro(/eolofjiai j el- 

 vételekről. 168—178. old. 



A felvett területet a Tisza majdnem egyenlő két részre osztja. A Tisza 

 mindkét partján lösz van, a mely azonban a két parton eltérő kifejlődésű. 

 A bal parton ugyanis dünehomokra települt typusos lösz van, míg a jobb 

 parton finomabb anyagú, tömöttebb és hiányzik alóla a homok. A balparti 

 lösz alatti dünehomók durvaszemű, víz és szél együttes működésére mutat. 

 A bejárt terület EN^'-i harmadát futóhomok borítja. Apró, legömbölyített 

 szemű vasoxidbevonatos homok, mely a jelek szerint ENy felől halad DK-re. 

 A futóhomok a bal parton hiányzik. A mélyedéseket réti agyag tölti ki. Nagy 

 kiterjedésben alkotják a talajt az öntésföldek, melyek a Maros és Tisza öntés- 

 földjeinek keverékét alkotják. 



16. GÜLL Vilmos: Afjrogeologiai jegyzetek a Duna jobb partjáról .s 

 Üjluirtymi vidékéről. 17 A- — 178. old. 



A felvett terület Duna jobbparti részén legidősebb képződmény a Duna 

 partján hetvenként föltárt pannon agyag és homok, a melyet mindenütt a 

 diluvium takar. A diluviális képződmények közül vörös babérces agyagot és 

 löszt találunk, helyenként azonban homok is van. Legnagyobb eltérj edésű 

 a lösz, a melynek elterjedési területein vályogos talajokat — minden válto- 

 zatban - találunk. 



A Duna-Tisza közötti felvételi terület alapképződménye az agyagos ki- 

 fejlődésű lösz, de legnagyobb felszíni elterjedése van a futóhomoknak. A lösz 

 felső talaja vályogos, mészben szegény, kötött homok. 



17. TiMKÓ Imre: A PiluliegyHég és a Szentendre-visegrádi hegyvidék, 

 továbbá a Duka — Veresegyháza közötti dombvidék agrogeologiai viszo- 

 nyai. 179—188. old. 



A terület talajviszonyai a változatos geológiai felépítés alapján szin- 

 tén változatosak. A felső-triasdolomit mállási terméke erdöborította helyen 

 feketés, homokos agyag, kopár helyen murvás. A megalodusosmészkő talaja 

 vagy vörös agyag vagy pedig — erdős területen — fekete agyag. A hárshegyi- 

 homokkő anyagának különfélesége, rétegeinek elhelyezkedése szerint külön- 

 böző talajt szolgáltat. Uralkodó talajfélesége a világosszürke, nélia sárgás- 

 vályog. Általában sovány ta'ajt ad. A kattiai emelet pectunculusos rétegei és 

 cyrenas agyaga meszes homokos vályogtalajt szolgáltatnak. Az alsó -mediterrán 

 képződmények felső talaja sötétbarna homokos agyag. Az eruptivus kőzetek el- 

 mállásából különböző nyirokféleség keletkezik. A pannóniai rétegek jelen- 

 téktelen kiterjedésüknél fogva nem fontosak talajtani szempontból. A Duna 

 bal partján diluviális homok és lösz van, mely utóbbi vályogtalajt ad. Futó- 

 homok Vörösvár — Piliscsaba-tábor, Pilisszántó közötti részen, valamint a bal 



