IRODALOM. -Hy.) 



parton sokkal nagyobb területen Szöd, Göd, Eátót, Bottyán, Kis-Szentmiklós 

 és Veresegyháza határán található. 



18. LiFFA Aukél: ■li'i/i/zrlrl: Mdtuj c'.s l'\'lsü(i(illa riih'kéuck (ujrogeologidi 

 i'ixzonjjailioz, 189 — ::^00. old. 



A terület geo'.ogiai felépítésében résztvevő képződmények közül a dolomit 

 és megalodnsos mészkő, valamint az eocén és alsó-oligocen hárshegyi homokkő, 

 nem adnak számításba vehető talajt. A felsö-oligocen cyrenasrétegei agya- 

 gos, a pectunculusüs rétegek pedig agyagoshomok felső talajt adnak. A szármáti- 

 emelet jellemző talajneme barna, humusban gazdag és mészkőtörmeléket tar- 

 talmazó homokos vályog, a mely azonban csak vékony réteget formál. Igen 

 fontos szerepük van talajképzés szempontjából a jíannoniai rétegeknek, melyek- 

 nek felső talaja kavicsos homokos agyag. A diluvium talaj féleségei a vályog, 

 agyag, homok, kavicsos homokos agyag és kőtörmelékes vályog, az alluviumé 

 pedig agyag, homok és mocsaras terület. 



1 9. HoRusiTZKY Henrik: Szenipcz é>< Nwiíjléij köi-miél'éröl. 201 — 208. old. 



A felvett terület legnagyobb részét alluvium teszi, de megtaláljuk itt a 

 diluviális, sőt a pannóniai üledékeket is. Az előforduló talajféleségek a követke- 

 zők : vályog, a lösznek felső talaja; homokos agyag vagy fekete agyag, mint 

 egykori mocsarak maradványa és tőzeg. 



20. Dr, László Gábor: Jelentés a maíjyar Kis- Alföld délui/iu/ídi része'n 

 iíH)5-be)i eszközöli cuiroqeolofiiai fölvételi munkáról. 209 — 211. old. 



Agrogeologiai szempontból a felvett terület három részre osztható. Az 

 első ezek közül a pándorfi fensík tájéka, melynek tetején pannóniai vasrozsdás 

 kavics, szegélyét pedig pannóniai csillámos homok és lösz teszi. A lösz 

 képezi a kapcsolatot a fensík és a mély sík tájéka között, a melynek- teili- 

 letén a löszön kívül diluviális kavics van. E két területtől némileg eltér a 

 «Tószög)) tájéka, a melyen vályogos lösz s ez alatt diluviális kavics észlel- 

 hető. A löszre szürke agyag települ, a melyen a csapadékvizek időnként meg- 

 gyíílnek, majd beszáradva sókivirágzás nyomait mutatják. 



21. Dr. László Gábor és dr. Emszt Kálmán: Jelenlés az iOOr). év folya- 

 mán eszközölt geológiai tőzeg- és lá,pkulal4s)'ól. 



Az 1905-ik év folyamán megkezdett tözegvizsgálatok Mosón, Sopron, 

 Vas, Győr és Komárom megyékben lettek foganatosítva. Ezen területek közül 

 Mosón, Sopron és Győr vármegyék határába esik legnagyobb kiterjedésű 

 láp területünk, a Hanyság, mely a Fertő medencéjének folytatása. Altalaja 

 kavicsos durva diluviális homok, a melyen ó-alluviális agyagtakaró volt, de 

 ma már csak szigetek gyanánt van meg. A tőzeg egy nagyobb nyugati és egy 



