334 m KADIC OTTOKÁR 



megmunkált paleolitos köszerszámot ír le. A kőszerszámok Miskolc 

 város területén, közel a Szinva medréhez, a Bársony- féle ház alapo- 

 zásakor 1891-ben három méter mélységből kerültek napfénj^re. A három 

 kőszerszám alakilag egészen a franciaországi Sommevölgy diluviális réte- 

 geiből ismert híres paleolitos kőszerszámokhoz hasonlít. Ebből a hason- 

 latosságból Hermán Ottó egészen logikusan azt következteti, hogy 

 archeológiai szempontból a miskolci kőszerszámok is diluviális korúak. 

 Minthogy azonban az ilyen leletek kormeghatározásánál az archeológiai 

 szempont mellett első sorban a geológiai viszonyok döntenek, Hermán 

 Ottó a paleolitos kőszerszámok diluviális korát geologiailag is bebizo- 

 nyítani kívánta. Geológus nem lévén, a lelethelyről hiteles adatokat 

 szerzett s ezekkel a Földtani Intézetben telegdi Roth Lajos fógeologust 

 kereste fel, véleményt kérendő. Roth L., mint Miskolc geológiai viszo- 

 nyainak ismerője, néhai Pethö Gyula közbejöttével a Szinva völgyének 

 geológiai viszonyait a következőkben adta : ^ 1. legfelül alluviális kavics 

 mint ártéri üledék ; alatta van feltüntetve 2. diluviális agyag, kavics, 

 lösz és homokos agyag ; ezután következik 3. szarmatakorszakú trachyt- 

 tufa 8 végre 4. mediterrán agyag és homok mint legrégibb üledék. 



Hiteles állítás szerint a három kőszerszám a diluviális részből, 

 egy sárgás-szürke agyagrétegből került ki, miből Hermán Ottó jogosan 

 a kőszerszámok diluviális korát geológiai szempontból is bebizonyitott- 

 nak vélte. 



Az érdekes leletet Hampel József még abban az évben a régészeti 

 és embertani társulat egyik szakülésén mutatta be.* Ez alkalommal 

 Halaváts Gyula főgeologus a tárgyhoz hozzá szólva, annak a rétegnek, 

 a melyben a kőszerszámok találtattak, diluviális korát kétségbe vonta. 

 Arra utalt, hogy a kőszerszámok ártéri területről valók s mint ilyenek 

 diluviális korúak nem lehetnek, szerinte diluvium az Avas oldalán 

 nincs, de ha volt is, azt rég elmosta az erózió. Ugyanezt a nézetet egy 

 dolgozatában bővebben ki is fejti.- 



A mondottakból világosan látható, hogy a geológusok nézete, 

 a miskolci lelet korát illetőleg, eltérő ; a RoTH-PETÖ-féle szelvény 

 szerint a kőszerszámok diluviális korúak, ellenben a Halaváts- féle 



Gesellschaft in Wien, Bd. XXIII. [d. neuen Folge Bd. XIII.] pag. 77—8-2.) 

 Wien, 1893. 



Hermán, O. A miskolci tűzkő-szakócák. (Természettudom. Közlöny, XXV. köt., 

 pag. 169—183.) Budapest, 1893. 



í ArchjBologiai Értesítő, XIII. köt. (1903). 



^ Halaváts, Gy. Miskolc városa földtani viszonyai. (Földtani Közlöny, 

 XXIV. köt., pag. 18—23.) Budapest, 1894. 



Halaváts, Gy. Zum paláolithischen Funde von Miskolc. (Mitteil. der Anthro- 

 pol. Gesellschaft in Wien, Bd. XXIII. [d. neuen Folge Bd. XIII.] pag. 92.) Wien, 1893. 



