FlOJLŐDESBELI ELKÜLÖNÜLÉSEK A PHYLLOCERASOK CSALADJÁBAN. 



353 



2. Újabb adat a taraj keletkezésének ismeretéhez 

 a phyllocerasok családjában. 



A közelmúlt időkig a phyllocerasok családját úgy ismertük, mint 

 a hol a tarajképzddésnek nyoma sincsen. Újabban hangsúlyozta Prinz"* 

 ennek lehetőségét a JUiacopliyllifes ürmösense Heeb. sjo. leszármazott- 

 ján a fíh. (Kochitrs) aulonohis Here. sp.-nél. Az elmúlt nyáron az 

 úrkuti (Veszprém m.) középső lias rétegekből való gyűjtéseim alkalmá- 

 val sikerült még egy olyan alakot találnom, mely a tarajképzödés lehető- 

 sége mellett bizonyít s a melynek leírását a következőkben adom : 



A kanyarulatok alakja négyszög, a melynek csakis a szifonális 

 pereme lekerekített, egyébként minden oldala lapos. Köbéi sima, csak a 

 szifanalü oldalon vonul egy jól szembetűnő barázda, mely 11 mm. 

 kanyaralatszélesség mellett 1'7 mm., 15 mm.-nél pedig 2-4 mm. széles, 

 vagyis fokozatosan szélesbbedik. Köldök tág, meredek fallal, lekerekített 

 köldökperemmel. Kamravarratából csak a sipholobus és az első oldali 

 nyereg látszik. A sipholobus keskeny, csak kevéssel rövidebb az első 

 oldali lobusnál. Az első oldalnyereg mélyen három levélre tagolt. 



Phylloceras aulcatum nov. sp. 1. oldalról, 2. a siphonalis barázda felől, 

 3. kanyarulat keresztmetszete. 4. 1. nyereg. 



Ez az alak az úrkúti középső lias rétegekből került elő Harpoceras 

 (Lioceras) boscense Reyn, sp. és Phylloceras Capitanei Cat. .sp. társa- 

 ságában.^ 



Példányunkhoz hasonló phyllocerast csak egyet találtam az iro- 

 dalomban. A Ph. subcylindricum Neum,^ ez az alak, a melynek példá- 

 nyunkkal való hasonlósága első tekintetre feltűnik, a mint az alábbi 

 öszehasonlítás is mutatia: 



^ Az egész fauna leírása megjelenik a közel jövőben. 



2 Unterster (Lias Abh. d. k. k. Geol. R. A. Bd. VII. p. 22. Taf. I. Fig. 15-) 



