360 D-- LŐRENTHEY IMKE 



Ugyanerről a mészkőrögröl később Hofmann Károly* i 87 l-ben 

 a Buda-Kovácsi hegység trias dolomitjairól szólva kiemeli, hogy a 

 budai dolomit-képződmény egy része — értve alatta e mészkőrögöt — 

 a felső triasnak mélyebb emeletéhez tartozik. S ezeket 

 mondja : oa Buda-Ujlak melletti Szépvölgyben fölfelé haladva a Mátyáshegy 

 nummulit-mesze nagy kőbányájának felső végén, egy tisztán kivehető 

 repedésvonal hosszában az alaphegységből kibukkanó, egy sajátos 

 tömött mészkőből álló szirtre akadunk, minőt felvételi területem semmi más 

 pontján sem találtam . . . Ezen mészkő szürkés vagy vörhenyes szilárd, 

 igen kovasavdús s e mellett sajátos csomós szerkezettel bír és számos 

 szarukő-kiválást tartalmaz. Feküje nem észlelhető, feküjét szarukődús, 

 vékony, lemezes, kissé agyagos, márgás, majdnem tömött dolo- 

 mit képezi, mely ugyanezen sajátságokkal a Farkasvölg\- 

 ben 8 a Sashegy északi végén is fordul elő... Sajnos, hogy sem 

 a mészkőben, sem a dolomitban szerves maradványok nyo- 

 maira nem akadhattunk.» 



Később 1902-ben dr. Schafarzik Ferenc" szólt még e mészkő- 

 rögről, mint a felső triasnak alsó részéről, a Budapest geológiai 

 térképéhez irt magyarázó szövegében. Ez a szaruköves mészkő szerinte 

 40 — 45 fokkal dűl DNy-ra, fedőjét pedig 30 fokkal D-felé dűlő nummu- 

 litos mészköpadok teszik. Végül azt mondja: «Bizto8at ezen mészkő 

 koráról nem tudunk, mivel eddig benne még semmiféle szer- 

 ves maradványokra akadni nem sikerült. Hofmann K. felemlíti 

 azonban, hogy József kir. herceg úr Fenségétől Buda vidéken gyűj- 

 tött és a Magy. Nemzeti Múzeumban depor ált egyik ammonitnak anyaga 

 petrografiailag teljesen azonos az említett szépvölgyi mészkővel. Böckh 

 János pedig a bakonyi triász füredi meszéhez hasonlítja a 

 szépvölgyi mészkövet*. 



E szépvölgyi mészkörögben tehát eddig senki sem talált kövülete- 

 ket, míg nem Aradi Viktor" 1905 ben «Lias és dogger a budai hegy- 

 ségben » című előzetes jelentésében e mészkőből Arieíiics raricostatus, 

 ZiET.-t és Coeloceraa (Slej>h<inocevaí^) commime, Sow.-t említ, melyek 

 alapján e mészkörögöt liaskorúnak veszi. 



Ugyanebben az értekezésében Aradi a Farkasvölgyi, vagyis helye- 

 sebben az Irháeárokbeli, Ördögormáról említi a következőket: Cidat-ix sp., 

 Terebralula sp., Pecieit sp. (keresztmetszet), Bclfinitites nuhclavaius, 



* A Buda-Kovácsi hegység földtani viszonyai. (A magy. kir. földt. intéztet 

 Évkönyve. I. kötet. 212. lap.) 



2 Budapest és Szt.-Endre vidéke XX. rovat, 15. zóna jolű lap íl : 75,000) 

 [Magyarázatok a m. korona országainak részletes földtani térképéhez.] 



« Földtani Közlöny, XXXV. kötet. 



