VANNAK-E JÜRAIDŐSZAKI RÉTEGEK BUDAPESTEN ? 361 



VoLTz és Hfiipocrrds (Lioccra^) Miirchi^onde. Sow. Ezekből az itteni 

 szaruköves dolomit padoknak, vagy talán szaruköbreccíáknak * 

 Has s részben dogger korát bizonyítja. Míg a szaruköbrecciákat 

 eddig HoFMANN K. nyomán felső eocénnek ismertük. Hofmann ugyanis, 

 a már említett értekezésében a «bryozoásmárgai) kilúgozásáról és utólag 

 ismét kovasavval történt beivódásáról, majd a szarukö töredékeket tar- 

 talmazó márgákról szólva a következőket mondja: «...néha ezen zár- 

 ványok száma nagyobbodik, még pedig olyannyira, bogy bomokkö vagy 

 breccianemü rétegek keletkeznek. Ilynemű későbbi kovásodás által, ezen- 

 felül szilárdul összetapasztott breccianemü szalagokat és rétegeseket 

 képez pl.: a bryozoa-csoportulat a Gellérthegyen, a Farkas- 

 hegyen és... Ezen előjövetelek arra késztetnek, hogy azon szilárd, 

 kova- vagy kovaagyag cement által összetapapztott szürkés szarukö- 

 brecciát is, mely közvetlenül a triasdolomiton fekve a budai hegység 

 déli szélén a Fark asvölgy tői jobbra fekvő magaslatok lösz- 

 takarója által elszigetelt részletekben fordul elő, s ugyanitt a Blum- 

 féle kőbányában kitűnő malomkő gyanánt nyerik, a bryozoa 

 rétegekhez számítsuk. Ezen idomtalan padokban rétegzett 

 szaruköbrecciát a dolomitcsúcsok hosszában több ponton 

 lehet követni, a hol közvetlen fedüjük, az oligocán-márga által van- 

 nak borítva, a brecciában semminemű kövületet nem sikerült 

 találnom." Miután a nummulitmész-csoportulatban is fordulnak elő 

 hasonló kőzet-képződmények, lehetséges, hogy ezen brecciák még a 

 nummulitmészhez tartoznak.)) 



Halaváts Gyula^ l902-ben, ugyancsak Hofmann nyomán, e «kova- 

 cementű szürke szaruköbrecciát, mely a dolomitra települve a Farkas- 

 völg^ jobb oldalán levő kőbányában van jól föltárva » — a bryozoás 

 réteghez veszi s kiemeli, bogy a Gellérthegyen is megvan e kőzet. 



Miután tehát eddig senki sem talált sem a szépvölgyi mészkőrögben, 

 sem az Ördögormának szaruköves dolomitjában, vagy szarukőbrecciájában 

 kövületeket, sőt Hofmann határozottan kimondja, hogy egyik helyen 

 sem sikerült szerves maradványt találnia : mindenkit meglepett Aradi 

 fölfedezése, úgy hogy sokszorozott figyelemmel kezdettük e helyeken a 

 kövületeket keresni. 



Kirándulásaimon tett megfigyeléseim és a talált kövületnyomok mind- 



■• A szövegben szaruköbrecciáról és arról a Itányáról beszél, melyben a szarukö- 

 brecciát fejtik ; míg a szövegben közölt szelvény a másik bányáról készült, mely a 

 szarukőeres triász dolomitokat tárja föl ; szóval a két bányának különböző korú 

 rétegeit összetéveszti. 



- A Buda-Kovácsi hegység földtani viszonyai. 1246. lap. 



•^ Budapest és Tétény vidéke Ki. zóna/XX. rovat jelű lap. (1.75000) [Magyará- 

 zatok a magy. kor. országainak részletes földtani térképéhez.] 



