362 D' LŐRENTHEY IMRE 



inkább meggyőztek arról, hogy itt tévedéssel állunk szemközt és 

 hogy a jura kövületek nem innen valók. Ebbeli aggodalmamra 

 fölhívtam dr. Koch Antal egyetemi tanár figyelmét is, és mielőtt Aradi 

 munkáját a társulat ülésén bemutatta volna, elkérte Aeadi-íóI a leírás 

 anyagát tevő kövületeket is és felvilágosítást kért a pontos lelethelyekre 

 vonatkozólag. A Magyarhoni Földtani Társulatnak 1906. december 5-én 

 tartott szakülésén Koch Antal — a jegyzőkönyv tanúsága szerint ^ — 

 úgy nyilatkozott, hogy az Ördögormáról való ^kövületek meghatározása, 

 gyarló voltukra való tekintettel, kétségesnek látszik.)) A szépvölgyi am- 

 monitoknak mészkőanyaga pedig sötétebb, mint KocH-tól a helyszínén 

 gyűjtött mészköpéldányok. E sorok írója ez ülésben ellenezte a munka 

 kiadását s kérte, hogy egy geológusokból álló társaság tekintse meg e 

 mészkörögöt és ott robbantatva, próbáljon gyűjteni belőle. 



A társulat rendezett úgy az Ördögoromra, mint a Szépvölgybe 

 kirándulást ; a robbantás azonban a Szépvölgyben elmaradt. 



Az ördögormi bányákban, többszöri kirándulásom, több kövületet 

 eredményezett. Legelőször a dolomit-padok közé települő tenyérnyi szé- 

 lességű szarukő-padokban talált Sohafaezik Ferenc, Schréter Zoltán 

 és én is LiíKjula-'k&i, melyekről kiderült, hogy nem is ritkák. Ugyan- 

 csak ezekkel együtt bár ritkán, pectenre emlékeztető kövületek köbelei 

 is találhatók. Miután azonban ez utóbbit nem lehetett meghatározni, a 

 Lmfiida-nsik pedig egyrészt nagy a függélyes elterjedése, a mennyiben 

 a silurtól, sőt talán már a kambriumtól kezdve él a mai napig, s így 

 a kormeghatározás szempontjából kevéssé jellemző ; másrészt pedig 

 fajilag sem voltak példányaim meghatározhatók : nem sokat lehetett 

 belőlök következtetni, bár már ezekből is megállapíthattam, hogy e 

 szaruköves dolomitban a Lingula gyakori, bár Aradi nem találta, míg 

 ellenben az ammonites és belamnites, melyet viszont Aradi említ, 

 egyáltalában nem találhatók. 



A nyár folyamán — június havában — tanulmányi kirándulásra a 

 Mecsekbe és a Villány hegységbe mentünk. A villányi hegységben mind- 

 járt a villányi vasútállomásnál, a Templomhegy (Kirchberg) északi oldalán 

 föltárt pados meszes dolomitokat figyelhettem meg. Ezekről dr. Lenz.- 

 dr. HoFMANN Károly,-' dr. Pálfy Mór," majd dr. Till Alfréd '" írtak. 



« Földtani Közlöny. XXXVI. kötet, 432. lap. 



'^ Aus dem Baranyer Comitat. (Verhandl. d. k. k. geol. R. A. 1872.) 



^ Mittheilungen der Geologen der k. ungar. geol. Anstalt über ibre Aufnahms- 

 arbeiten in den -Tahién 1874 u. 75. (Verhandl. d. k. k. geol. K. A. 187G.) 



'* Geológiai jegyzetek néhány dunamenti kőbányáról. (Földtani Közlöny. 

 XXXI. köt. 1901.) 



s Der fossilführende Dogger von Villány (Südungarn) (Verhandl. d. k. k. geol. 

 R. A. 190ÍJ.) (cHerrn Dr. M. v. Pálfy zur Entgegnung bezüglich Villány*. (Ugyanott.) 



