VANNAK-E JUKAIDÖSZAKI RÉTEGEK BUDAPESTEN ? 365 



kettőben uralkodók a lingiüa-k, melyek az alpesi triasban egyaránt 

 el vannak terjedve s mindenhol rossz megtartási állapotúak. A vil- 

 lányiak aránylag szokatlanul kilünö megtartásuk és a lombardiai raibli 

 rétegekben honos Liiigiila Gorneiisis, PAE.-el egyeznek a legjobban ; 

 míg az ördögormiak közül csak két példányt tudtam ezzel azonosítani, 

 a többi nagyobb példány pedig úgylátszik az egész triasban — a 

 werfeni palákban, lombardiai kagylómészben és cardinias raibli rétegek- 

 ben — egyaránt elterjedt Lingula tenuimma, Bronn. fajjal azonos. 

 Egy az ördögormi dolomitból való példány pedig valamennyinél nagyobb 

 és domborúbb és egyezik azzal, melyet Bittner a lombardiai rabli réte- 

 gekből Lago d'Iseo mellől Zone és Toline közül ábrázol. Több kövület- 

 nek az azonossága eddigi gyűjtéseink alapján nem állapítható meg, 

 legföljebb az, hogy sauria-k és úgy látszik myophoria-k is mindkét 

 helyen vannak. 



Aradi ezeket a szaruköves triasdolomitokat és HoFMANN-tól helye- 

 sen a felsö-eocenbe osztott szarukőbrecciakat egymással összetéveszti. 

 E szaruköbrecciák részben a szirtszerü triasdolomit repedéseit és közeit 

 töltik ki, részben DDK-re dülö rétegeikkel befödték, sőt részben még 

 most is befödik. Az Ördögorma nyugati bányájában a malomkő cél- 

 jaira fejtett szarukőbrecciát már javarészben kibányászták, míg a keleti- 

 ben most fejtik, de a bánya középrészében már egy helyen itt is kibuk- 

 kanik a pados, szaruköves dolomit, a mi arra mutat, hogy nemsokára 

 itt is végére érnek a jó malomkőanyagnak. Nem áll ARADi-nak az az 

 állítása sem. hogy Hofmann <(e föltárást nem ismerhette, mert az ö 

 idejében még nem volt megw ; Hofmann nagyon is jól ismerte, sőt az 

 akkori bányatulajdonosnak BLUM-nak a nevét is említi. 



Ebből az eocenkorú szaruköbrecciából még senki sem említ kövü- 

 letet, sem innen, sem a Gellérthegyről, sőt Hofmann az ördögormiról 

 határozottan kiemeli, hogy nem sikerült benne semmiféle kövületet 

 találnia. Tavaly sikerült dr. Koch ANTAL-nak a Gellérthegyen e brecciá- 

 ból egy Pecten Thorenti d'Arch. példányt gyűjtenie, míg en az ördög- 

 ormi bányából egész kis halfaunát gyűjtöttem össze (15 példányt), 

 mind olyan fajokból, melyek Budapestről a felsőeocenkorú mészkövek- 

 ből is ismeretesek. Ezek a következők : 



Lamna elegáns, Ag. 

 « crasmlens, Ag. 

 « conrpreasa, Ag. 

 « longidens, Ag. 



Az eddigiekből látjuk, hogy HoFMANN-nak a régi beosztása ma 

 helyesebb mint valaha, mert a mit ő a geológiai viszonyokra támasz- 

 kodva kövületek nélkül állított, azt az újabban gyűjtött kövületek alapján 



Földtani Közlöny. XVA'V7/. köt. Í907 . 25 



