36() 



Dt LORENTHEY IMRE 



csak megerősíthetjük, míg Aradi tévedéseit az irodalomból telje- 

 sen törülni kell. 



Nézzük most már a pálvölgyi mészkörög geológiai viszonyait, mely 

 a zsidó temetötöl több mint félkilométernyire van, a Mátyáshegy észak- 

 nyugati végén. 



Peters említett értekezésében mondja, hogy a Szépvölgy felső 

 részében (helyesebben azonban a Pálvölgylien) úgy látszik egy vető- 

 dés következtében az alaphegységnek egy röge a nummulitosmészkövel 

 egy szintbe emelkedett. Szerinte ez mészpáteres rétegzés nélküli, 

 törmelékes mészkő. Hopmann Károly — a mint láttuk — 1871-ben 

 sokkal határozattabban nyilatkozik. már azt mondja: dtisztán kive- 

 hető repedés vonal hosszábana bukkanik fel e mészkörög, 

 melynek fedője tömött p'ados dolomit, sajnos azonban, hogy 

 egyikben sem akadt szerves maradvány nyomára. Schafarzik 

 Ferenc 190:2-ben budapesti térképmagyarázójában a legalsó 40 — 45°-al 

 DNy-ra dőlő szaruköves mészkő fedőjeként a 30 -al D-re dőlő num- 

 mulitosmeszet említi. Aradi szerint pedig a szürkésbarna szarukö tar- 

 talmú kalciteres mészkőre, igen sok szarukőgumót tartalmazó vörös- 

 barna, majd legfelül sárgásszürke, «szaruköm entes mészkő»> 

 települ. 



1. ábra. Ideális szelvény a budapesti Pál völgyön keresztül É — D-i irányban. 

 1. pados szaruköves mészkőrög (trias), 2. dolomitos mészkőiíad (trias), 3. pados 

 triasdolomit, 4. dörzsbreccia, 5. pados orbitoidás eocenmészkö, 6. bryozoásmárga 



(eocén ?) 



Miután a vegetációval benőtt és részben törmelékkel födött hegy- 

 oldalban, az eddig felhozottaktól eltérő megfigyeléseket tettem — melyek 

 HoFMANN-éval egyeznek a legjobban; nem tartottam érdektelennek e hely 

 szelvényét itt közölni. 



A szaruköves mészkőrög (1. szám.), melynek Peters állításával 

 szemben határozott rétegzése van, majdnem legyezőszerűen van felgyűrve, 



