VANNAK-E JURAIDŐSZAKI RÉTEGEK BUDAPESTEN ? 367 



a rideg mészköpadok azonban a vetődés következtében beállott gyűrődés 

 alkalmával darabokra töredeztek. A szürke, erősen átkristályodott mész- 

 páteres mészkőben világosabb éa sötétebb szürke szarukőgumók vannak. 

 Ebben a mészkőben, mely kb. 12 — 15 m magasra van felgyűrve, eddig 

 csakis valami spongiára emlékeztető kövületnyomot találtam ; hiszem 

 azonban, hogy további kutatásaim fognak kövületet eredményezni. 



E mészkőre a szelvény tanulsága szerint kb. : lm vastagságban 

 dolomitos mészkő (2. sz.), majd erre "kb. 16 — 20 m vastagságban pados 

 dolomit települ (3. sz.), mely alul szaruköves, fölfelé azonban — úgy 

 látszik — szarukőmentes lesz. 



Erre telepszik az eocén orbitoidásmészkő, melynek 30 fokkal 

 D felé dőlő rétegei ettől keletre lévő bányákban, valamint a völgy déli 

 oldalán lévő és a szelvényen is feltüntetett bányában is föl vannak 

 tárva (5. sz.). A legnyugatibb elhagyott bányában, melyben az orbitoidás- 

 mészkövet már kibányászták, igen szépen látszik a PETERS-től is sejtett, 

 de HoFMANN-tól és ScHAFARziK-tól hangsúlvozott ÉNy-DK (22 — 10 h) 

 irányú vetődés, melyet a bánya északi falában jól látható vetődési sík és 

 az ezt bevonó dörzsbreccia jelzi (szelvény 4. sz. rétege). A dörzsbreccia 

 főleg dolomitkavicsokból és szarukődarabokból áll. találni azonban 

 helyenként az orbitoidásmészkőnek és bryozoásmárgának darabjait 

 is, sőt egy sajátságos feketés (szénpalára emlékeztető) agyagmárga 

 rétegét is. Ez a szelvényben is feltüntetett vetődés hozta felszínre a 

 dolomit alatti triasmeszet. E vetődést megtaláltam a szomszédos (mátyás- 

 hegyi középső) bányában is, valamint egy erre csaknem 90 fokos 

 ÉK-DNy (2'5— 14'5 h.) másik vetődési síkot is. 



Az orbitoidásmészkövet itt, dél és kelet felé haladva, a bryozoás- 

 márga borítja, mely a Mátyáshegy első két bányájában, a bánya déli 

 részében észlelhető ; a völgy déli részén lévő és a szelvényen ia feltün- 

 tetett bányában az ugyancsak 30 fokkal délfelé dőlő orbitoidásmészkőre 

 mindenhol konkordansan települve, kb. 10 — 12 m vastagságban szintén 

 föl van tárva. 



Aradi kövületei, a mint azt egy 1906 szeptember 30-án Koch 

 professzorhoz intézett levelében írja, kb. : a patak színe fölötti 20 m 

 magasságból valók. 



Az ördögormi kövületeknek téves származtatása megrendítette 

 'bizalmamat s így megvizsgáltam az állítólag innen származó kövületek 

 anyagát. Az említett lelethely anyaga 15 — 37 m.-ig dolomit, míg a kö- 

 vület köbelek anyaga nem dolomit, hanem mészkő s úgy ezek abból a 

 magasságból nem származhatnak, melyből Aradi származtatja őket. 

 Miután azonban Aradi a 20 m magasságot csak körülbelülinek mondja, 

 megvizsgáltam a 15 m magasságig felnyúló mészkő anyagát is s kitűnt, 

 hogy ennek anyaga egyrészt világosabb mint Aradi kövületeinek a kőzet- 



^25* 



