368 m VADÁSZ m. elemér 



anyaga, másrészt pedig egészen eltérő a mikroskopiumi szövete. Mert 

 míg a szépvölgyi mészkövek erősen átkristályodottak s szerves zárványt 

 nem igen tartalmaznak ; addig az AEADi-féle kövületek mészanyaga nincs 

 átkristálj'odva. sőt inkább márgás szövetű, szerves eredésű zárványokat 

 pedig helyenként igen nagy mennyiségben tartalmaz. 



A budapesti triasképződmények még sok tanulmányozást igényel- 

 nek s egyes rétegeiből még sokat kell gyűjteni, hogy szintezésével tisz- 

 tába jöhessünk. Ez értekezésem ha nem is gazdagította sokkal ez irányú 

 ismereteinket; azzal, hogy eddig teljesen kövületmentesnek vélt réte- 

 gekből ismertet meg kövületeket — fölhíva ezzel e faunákra a figyel- 

 met — egy lépéssel mégis előbbre viszi a triasdolomitokra vonatkozó 

 ismereteinket. 



Ne^n volt üt célom a maíjyarorszáni trias faunájához adatokat 

 szolgáltatni, hanem csak kimutatni, hogy a tévedésen alapulólag jurá- 

 nak vett budapesti rétegek nem azok s hogy így az irodalomból a 

 budapesti jura törlendő. 



A RIBIOEr FELSŐ-MEDITERRÁN KORS/AKT KORALLPAD 



FATINÁTÁRÓL. 



Dr. Vadász M. Elemér- tői. ">" 



1906. év nyarán alkalmam volt a Fehér-Kőrös felső szakaszán, 

 Brád vidékén dr. Papp Károly m. kir. geológus mellett geológiai meg- 

 figyeléseket tenni. Különös figyelmet fordítottam az itteni felső-medi- 

 terrán képződményekre. Ugyancsak Papp Károly ajánlatára megbízott 

 az arad-csanádi vasúttársaság — Bauer Gyula bányamérnök révén — 

 hogy a nevezett társaság tulajdonát tevő széntartalmú képződmények 

 stratigraphiai és palaeontológiai viszonyait részletesen tanulmányozzam. 

 Köszönettel tartozom dr. Papp Károly és Bauer Gyula uraknak, a kik 

 ehhez a különösen szép és érdekes anyaghoz juttattak. 



A szóbanforgó vidék mediterrán rétegeiben alig vannak kövületek. 

 Csak helylyel-közzel akadnak egy-két helyen homokos, tufás vagy agya- 

 gos rétegekben ostrea és pectentöredékek, ettől eltekintve azonban a 

 rétegek meddők. Annál inkább szeml^etűnő tehát az a fauna- gazdagság, 

 mely a Rihicén (Hunyad m.) feltárt rétegekben található. 



Ez a feltárás meglehetősen elhagyott helyen, legnagyobbrészt nö- 



* Előadta a Mli. Földtani Társulat 1907 június 5-én tartott szakülósében. 



