ISMERTETÉS. 375 



szabott időben a magashegyi g'.aciologiai és orograíiai muukához kellett alkál- 

 in azkoduink. 



ScHAFARziK a német kiadás III. kötetében í'Petrograpliische Ergebnisse 

 der wáhrend der Forscliungsreisen M. v. Déchys im Kaukasus gesammelten 

 zusammengesetzten kristallinischen Gesteineu czím alatt részletesen számol be 

 az utazások petrografiai eredményeiről. A magyar kiadásban ennek rövid össze- 

 foglalását találjuk meg. Kiemeljük, hogy Schafarzik a kristályos paláknak, sok 

 tőle felfedezett előfordulása alapján, nagyobb szerepet tulajdonít a Kaukázus 

 felépítésében, mint az előtte ott járt geológusok. Az Elbrusz vidékén a gránit- 

 tömzKÖk szomszédságában is gyakran megtalálta Schafarzik a kristályos 

 palákat.* 



Papp ('Beschreibung der wáhrend der Forschungsreisen M. v. Déchys 

 im Kaukasus gesammelten Versteinerungen)) czím alatt a Déchy, Laczkó, Papp, 

 Schafarzik, azonkívül Lőrenthey gyűjtését ismerteti. A kaukázusi liászból 6, 

 a doggerből 18, a maimból (és callovien) 33, az alsó krétából 50, a felső krétá- 

 ból 23 fajt sorol fel Ezekben 14 eddig ismeretlen faj van. Az anyagnak majdnem 

 felét Schafarzik gyűjtötte. Új fajok : Lylocerux iuccrluin, Rhacophyíliíes Ssenie- 

 nowi, SiepJianoreras Lieclitenstciiii, Prrisplmtctes Lóczyi, PerkphhictCH dagJie- 

 stanicus, Parahopliles Déchyi, Picit romya Merzbacheri, Pholadomya Schafarz-Ud, 

 Neríriea (PtygmaUs<) Kubanensis, MonÜivaultiu Széchenyi, Eriphyla Grigorieui, 

 BhabdondariH cancasica Cyuthophora Déchyi. Az Ai((nlhocerus Waageui 

 Anthula sp.-hez hasonló alakot új varietas-nak jelölt meg a szerző, bár a 

 keresztmetszet alakjának, a kanyarulatok növekedési módjának és a kamra- 

 rajznak különbségei alapján egészen bizonyosan új fajnak vehetjük. A »Be- 

 schreibung der neuen Formenn fejezet alatt néhány annyira ismeretes fajt is 

 találunk, mint a Coi<niorcras Jason Kein., Reiiicckia ((itcep>< Rkin., Purkiiiso- 

 ni(( fcrrugiiiea Opp. A fajok leirása szép és szabatos. Evvel szemben néhány 

 szokatlanság ötlik rögtön a szemünkbe, a mit szeretnénk kizárólag szerkesz- 

 tési hibának tudni be. Néhány fajilag pontosan meghatározott ammonites-nek 

 szerző nem közli a genus-át, a mi magyar geológiai irodalmunk legújabb termé- 

 keinek is sajátsága s éppen e miatt szólalunk fel miatta. A «caliovieii» mint 

 egyenrangú korszak szerepel a dogger és maim között, épenúgy a diászö-t a 

 <íjurá»-val állítja szembe a szerző. 



A német kiadásban a fajok felsorolásán s az említettek leírásán kívül 

 rétegtani és regionális összefoglalást és összehasonlítást nem találunk, pedig 

 az utazások eredményeiből erre volna leginkább szüksége a geológiának. 

 A magyar kiadásban ilyenfélét ^'A Kaukázus kövületei)) c. fejezetben találunk. 

 A kaukázusi jurának a Mecsek jurájával összehasonlítása kissé érthetetlen. 

 A német kiadás szerint (III. köt. p. 273) a kaukázusi liász alig hasonló a 

 mecsekihez, míg a két terület doggerje ieljesen megegyezd;. Azt tudjuk, hogy 

 «a Mecsekhegység barnajurabeli faunáját Böckh János munkájából ismerjük*), 



* A Tien-sánbaii a kristályos palák szerepe a kaukázushoz hasonló. A ren- 

 geteg kiterjedésű agyagpala complexumok alatt a kristályospalákat rendesen meg- 

 találjuk ott is. 



