376 ISMERTETÉS. 



de a hangoztatott megegyezés egyetlen fajnak, a Perisphinctcs Ujbányaensiíi 

 BóCKH sp.-nek előfordulásán alapul. A többi három említett faj ugyanis kissé 

 kozmopolita s még az előbbinél is kevésbbé jellemzői a Mecsek doggerjének. 

 Papp szerint a liász és dogger a Kaukázusban többé-kevésbbé élesen elkülö- 

 nülnek, míg Renz,* aránytalanul gazdagabb fauna s behatóbb tanulmányozás 

 alapján a liász és dogger közös complexum-át a maimmal szembe helyezi. 

 Renz szerint a dagesztáni liász homokkő, agyagpala és túlnyomólag fekete 

 mészpalákból áll s így a délmagyarországi liászszal talán nem is lesz annyira 

 ellenkező. Ha a kaukázusi jurát ismertetjük, meg kell említenünk, hogy Renz 

 a dagesztáni jurának 16 emeletbe osztásával a taglalást már a középső liásztól 

 kezdve elvégezte. Meg kell még jegyeznem, hogy ma már a trias sem isme- 

 retlen a Kaukázusban. Vokobiev>'^ ugyanis nem messze Pszebai-tól gazdag 

 felső triaszkorú brachiopoda- és bivalva-faunát fedezett fel. 



Laczkó csak magyarul számol be « Geológiai jegyzetek az 1902-i expe- 

 diczióról)) czím alatt. 



Maga Déchy «á. Kaukázus szerkezete és arcznlata« című fejezetben a 

 kutatások eredményeit foglalja össze. Itt közli a saját glaciologiai és orogra- 

 íiai megfigyeléseit is, a nehezen hozzáférhető orosz irodalom felhasználásával. 

 De magának az útnak leírásában is, mely a műnek nagyobbik felét foglalja 

 el, találunk majd minden lapon geológiai adatokat. 



Az elismerést nem zavarhatja a feljebb közölt néhány kritikus megjegy- 

 zés. A munka olyan, hogy elbirja azt. A kaukázusi hegy világnak értékes, hű 

 tükre, melyet néhány porszem nem homályosíthat el. Prinz Gyula. 



TÁRSULATI ÜGYEK. 



Szakülés. 

 '7.907. november 6'án. — Elnök dr. Koch Antal és dr. Schafarzik Ferenc. 



Első titkár kegyeletes szavakkal emlékezik meg a Társulat ama tagjairól, 

 kiket a szünidő alatt a halál elszólított az élők sorából. Ezek : 



Dávid Vilmos mérnök, a ki egyike volt Társulatunk legrégibb tagjainak, még 

 1866-ban lépett ha mint rendes tag ; 1885-ben 200 korona alapítványnyal örökítő 

 tag lett. 



Dr. Melczer Gusztáv, egyetemi magántanár, folyó év október 3-án halt 

 meg, 1889 óta volt a Társulat rendes, az 190.5. és 1906. években pedig választmányi 

 tagja s becses ásványtani cikkeivel ismételten gazdagította a Földtani Közlöny 

 tartalmát. 



Heguly Jenő, m. kir. bányamérnök, f. é. június 13-án halt meg. Társulatunk- 



* Carl Kenz. Der Jura von Daghestan. Neues Jahrb. f. Miner. etc. 1904. 

 IT. p. 71. 



** Csernysev. Bull. Akad. Imp. d. scienses. St. Pétersbourg. 1907. p. 277— 280. 

 (Oroszul.) 



