378 TÁRSULATI ÜGYEK. 



3. Dr. LÖRENTHEY Imre : *Vatiiiak-e júraidöszaki rétegek Biidnpenten» címen 

 értekezik s kifejti, hogy az eddigi szerzők a budaj^esti Ördögorom és Mátyáshegy 

 régi szaruköves dolomitját, illetve mészkövét, miután bennök kövületeket nem 

 találtak, a település alapján trias-időszakbelieknek tartották. Aradi Viktor állí- 

 tólag ezekből gyűjtött s ismertetett meg jurakövületeket, a mi méltó feltűnést 

 keltett. Előadó és mások különös gondot fordítva e rétegekre, egész kis faunát 

 gyűjtöttek az Ördögormon, a miből kimutatható, hogy a szóban forgó rétegek 

 tényleg trias-időszakbeliek, az itteni szarukőbrecciák pedig felső eocenkorúak. Aradi 

 kövületei pedig egj'általában nem innen valók. Hasonlóan kimutatja előadó petro- 

 gráfiai és egyéb alapon, hogy ARADi-nak a mátyáshegyi mészkőrögből v. dolomitból 

 származtatott jura-kövületei sem lehetnek innen valók; minek alapján a jura- 

 rétegek a budapesti rétegsoro2atból törlendők. 



Dr. LóczY Lajos kívánatosnak tartja, hogy Lőrenthey értekezése mielőbb 

 megjelenjék, hogy így a budapesti jurarétegeket az irodalomból mielőbb törüljük. 

 Annyival is inkább kívánatos ez, mert Aradi tévedése az újabban lábrakapott reá- 

 tolási elméletnek alapul szolgálhatna arra, hogy a budapesti hegység keletkezését 

 is hibásan ezzel magyarázzák. 



Dr. PÁLEY MÓR fölemlíti, hogy ARADi-nak más helyről szóló dolgozatai is 

 megbízhatatlanok. Aradi az erdélyrészi Érchegység déh szegélyéről a Bányászati 

 és Kohászati Lapok múlt évfolyamában kiadott egy közleményt, a melynek — 

 mint a felszólaló ama folyóirat f. évi 4. számában kimutatta — majdnem minden 

 pontja téves. Aradi e közleményében a bánpataki völgy alsó részéből az erodált 

 cenomanrétegek egy megmaradt kőzettömzsét s belőle cenomankövületeket irt le. 

 A bánpataki völgy 5 km-nél hosszalib szurdok, mely a phyllit- s közé tele- 

 pült mészköbe 3 — 400 m mélyen van bemetszve, úgy hogy annak fenekén a 

 cenoman előfordulását legfcnnebb csak áttolással lehetne megmagyarázni. Fel- 

 szólaló folyó év nyarán újra felkereste e helyet s meggyőződött arról, hogy e 

 kőzettömzs, melyet Aradi leirt, sötétszürke, aprószemű, teljesen kristályos mészkő, 

 hasonló ahhoz, amilyen a phyllit közé települt mészkőrétegek között is előfordul. 

 Alatta vékonypalás mészkő következik, a kettő között pedig meg van az átmenet. 

 Felszólaló kétségbevonja azt is, hogy ilyen kristályos mészkőben meghatározható 

 kövületek egyáltalán előforduljanak, de ha mégis előfordulna valamelyes, az semmi- 

 esetre sem vallhatna a cenomanra. 



Választmányi ülés. 

 1001. november 6.-á)i. — Elnök: dr. Koch Antal. 



Eendes tagoknaknak választattak : 



FucHS Ármin téglagyáros. Neszmély, 



Leopold Andor, oki. vegyészmérnök, törvényszéki 



hites vegyész, Budapest, 

 Vaszary Antal főerdész. Nyergesújfalu, 

 Vaszary Gyula uradalmi intéző. Pusztamarót, 

 Vaszary Mihály uradalmi intéző, Esztergom, 

 Kovács Nándor bányamérnök, Szászvár, faj. dr. Vadász M. Elemér r. t.l; 

 Lobmayer János Ferenc magánzó, Budapest, (aj. dr. Papp Károly vál. t.) ; 

 Löw Márton, egyetemi tanársegéd, Budapest, (aj. Vool Viktor r. t.l ; 

 ZsiVNY Viktor mérnök, Budapest, (aj. Schréter Zoltán r. t.). 



I aj. dr. Liffa Aurél r. t.) 



