43IJ MÉHES GYULA 



nyozására hívta fel figyelmemet, munkám készítésében pedig folyton 

 támogatott szakszerű útmutatásaival, jóindulatú tanácsaival, melyek 

 nélkül munkám aligha láthatott volna napvilágot. 



A most élő kagylósrákok irodalmának tanulmányozása közben, 

 különösen G. W. MüllEr nagy munkájának* ismerete után arra töre- 

 kedtem, hogy a SiEBERtöl ■>'* már a paleontológiában is megkezdett 

 úton haladva, néhány adattal gazdagítsam hazai kövesült kagylósrák- 

 jainkra vonatkozó ismereteinket. 



Munkám megírásánál az a cél is lebegett szemem előtt, hogy némi 

 támasztópontot nyújtsak azok számára, kik kövesült kagylósrákjaink- 

 kal behatóbban óhajtanak foglalkozni, ennélfogva az általános részben 

 részletesebben foglalkozom a vizsgálati módszerekkel és a tanulmányo- 

 zásnál irányt adó néző pontokkal. 



■K 



Kedves kötelességet teljesítek, mikor ez úton mondok hálás köszö- 

 netet dr. LÖRENTHEY Imre egyetemi tanár úrnak, ki egyrészt gazdag 

 összegyűjtött anyagát bocsátotta rendelkezésemre, dr. Koch Antal 

 egyetemi, főkép pedig dr. Daday Jenő műegyetemi tanár uraknak, a kik 

 a szükséges műszereket és könyveket bocsátották rendelkezésemre, szak- 

 szerű tanácsaikkal támogattakj szíves jóindulatukkal, s meleg érdeklő- 

 désükkel buzdítottak munkám megírásában. 



A kövesült kagylósrákok vizsgálatánál követett irányelvek. 



Az élő kagylósrákokkal foglalkozó zoológusnak helyzete könnyű, 

 mert a kagylókon kívül rendelkezésére áll az állat egész szervezete 

 melyből következtetéseit levonhatja. 



Egészen más helyzetben van a paleontológus, kinek semmi egyéb 

 nem áll rendelkezésére, mint a kagylókból kiolvasható egy-két adat, 

 melj^ek segítségével kell az egyes nemeket és fajokat egymástól meg- 

 különböztetnie. A kagylókon észrevehető különbségekre már Milne 

 Edvpard's, majd Bosquet figyelmeztetett, de kevés eredménynyel, mert a 

 kövesült kagylósrákok kagylójára vonatkozó ismereteink még most is 

 nagyon kezdetlegesek, a minek természetes folyománya az, hogy úgy 

 a fajokat, mint a nemeket egyes búvárok a legönkényesebben álla- 

 pítják meg, a mi sok zavart okoz. Minthogy tehát a paleontológiában 

 semmi egyébbel nem rendelkezünk, mint a kagylóval, ennek szerkezetét 



* G. W. Müller: Die Ostrakoden des Golfes von Neapel, Berlin. 1894. 

 ** SiKBEE : Fossile Süsswasser- Ostrakoden aus Württemberg. Jahresh. d. Yer. 

 f. vat. Naturk. in Würt, LXI. Stuttgart 1905. 



