ADATOK MAGYARORSZÁG PLIOCEN OSTRACODÁINAK ISMERETÉHEZ. 431 



kell alapos vizsgálódás alá vennünk, hogy célhoz jussunk. Célunkat pedig 

 csak akkor fogjuk elérni, ha a kihalt kagylósrákokat lehetőség szerint 

 olyan módokkal, s eljárásokkal vizsgálgatjuk, mint a zoológusok a most 

 élőket, 8 az élőkkel iparkodunk őket összehasonlítani. Ha a kagyló 

 finomabb szerkezetét nem vizsgáljuk, a kövesült kagylósrákokat egysé- 

 gesen és biztosan rendszerbe sem foglalhatjuk, mint ezt a zoológusok 

 teszik. Egyébként ez csak akkor lenne keresztülvihető, ha a zoológiai 

 ismeretek minden téren értékesíthetők lennének a paleontológiában is. 



Vizsgálataim folyamán a kövesült kagylósrákok megismerésében a 

 következő módokat találtam célravezetőknek : Mindenek előtt a prepa- 

 ráló mikroszkopiummal nagyjában kiválogatott vizsgálati anyagot vízzel 

 megtöltött óraüvegben áztatjuk, közben nagyon finom ecsettel moso- 

 gatjuk a kagylókat, hogy azokat az iszapolás alatt még esetleg bennük 

 maradt homok-, illetve agyagszemecskéktöl megszabadítsuk, s egészen 

 átlátszóvá, illetve áttetszővé tegyük. Ha ez nem volt eredményes, a 

 kagylókat káli-, illetve nátronlúgba helyezzük, s ebben hagyjuk bizonyos 

 ideig, azután ismét mosogatjuk, ezek után már sok mindent fogunk 

 rajtuk látni, föltéve, hogy már eleve nem voltak nagyon kopottak. Meg 

 kell itt jegyeznem még azt is, hogy a vízből való kivevés előtt, vagy 

 azután is ajánlatos a kagylókat 90%-os alkoholba helyeznünk, hogy 

 azokat az esetleges légbúborékoktól — melyek bennünket zavarnának — 

 megszabadítsuk. Minthogy pedig egy-egy állat megfigyelése, s pontos 

 megvizsgálása órákig is eltarthat, arra mindig ügyelnünk kell, hogy a 

 mikroszkopium alatt levő tárgylemezről a víz sohase párologjon el, 

 mert ez esetben csak a körvonalakat látjuk s téves képet kapunk, a 

 kagyló alá búvó légbúborékok pedig nagyon zavarnak is. 



Elég gyakori az az eset is, hogy vizsgálódásunk folyamán valamely 

 állatból olyan példányokat is találunk, melyeknek mind a két kagylójuk 

 megvan. Ilyenkor arra kell törekednünk, hogy mindkét kagylót meg- 

 vizsgálhassuk. Elsősorban is a két kagylót hasi, vagy háti oldalára 

 állítjuk, s így rajzoljuk le felülről, vagy alulról ; azután arra törekszünk, 

 hogy a két kagylót egymástól elválasszuk, s külön-külön vizsgáljuk meg. 

 Ez annyival kívánatosabb, minthogy a két kagylófél legtöbbször sem 

 alakban, sem szerkezetben nem egyezik egymással. Hogy célunkat ez 

 irányban elérhessük, a kagylót káli-, illetve nátronlúgba helyezzük, 

 mely a záró készüléket meglazítja, s a két héj egymástól elválik. Ezzel 

 az eljárással sietnünk nem szabad, néha egy-két napig is kell áztatnunk, 

 míg végre a kagylók elválnak egymástól, de ha nem sikerülne a szét- 

 választás, akkor vízbe preparáló mikroszkopium alá helyezzük, ipar- 



29* 



