434 MÉHES GYULA 



és magasságot, utóbbit a kagyló oldalról való képéről, a két előbbit a 

 felülről nézett kagylóról mértem le, 



A vizsgálásnál feltétlenül bizonyos, rgyöntetü rrKkUzerre van 

 szükségünk, olyanra mely mindig alkalmazható, különben a kövesült 

 kagylósrákokat meghatározni nem tudjuk, s az az eset áll elő, hogy 

 ugyanazt az állatot nemcsak más-más fajnak veszik, hanem más-más 

 család képviselője gyanánt is irják le az egyes szerzők, a mint ez már 

 nagyon gyakran megtörtént. Ennélfogva az alakot, mint a különfélekép 

 ható külső körülményektől befolyásolható jelleget nem méltathatjuk 

 akkora figyelemre, mint az eddigi szerzők tették: az egyedüli tám- 

 pontot a kagyló fi.noniabb szerkezetében kell keresnünk, tehát ennek 

 pontos vizsgálata kell, hogy feladatunk legyen, A munka nagyon nehéz, 

 fáradságos, sok türelmet igényel, de célravezetőbb, mint a korábbi 

 búvároktól használt módszer. E cél megközelítése lebegett szemeim előtt 

 munkám megírásában, ha sikerült néhány göröngyöt elsimítanom a 

 a kövesült kagylósrákok ismeretéhez vezető útról, célomat elértem. 



Földtani tájékoztató. 



Ez értekezésemben ismertetett ostracodak, melyek mind a Cypridse 

 család képviselői, Magyarország négy lelethelyéről származnak és pedig 

 mind az alsó pannóniai emeletből. Ezek a lelethelyek következők : 



Sopron vidéke. Először dr, A. E. Reuss gyűjtött Sopron vidékén 

 kagylósrákokat, s azokat le is írta 1850-ben HAiraNGER kiadásában 

 megjelent munkájában.* Reuss a lelethelyet nem írja le pontosan, geoló- 

 giai korát sem említi, de alsó pannóniai eredetét kétségen kívül bizonyítja 

 az a körülmény, hogy az elég sok ostracoda társaságában a következő 

 kövületek szerepelnek: 



(lo)tgeria subglobosa Paetsch, Go??//. Czjzeki Hőenes, Cong. 

 spathulata Partsch, Melanopsis Martiniana Fér., Mel. Bonéi Fér., a 

 mint ezt H. Wolf munkája*'*' bizonyítja. Sopron vidékéről Reuss két 

 nemben kilenc fajt ír le, melyeket Wolf is elfogad alant idézett mun- 

 kájában. Ezek a következők : 



Cytherina nbscissa Reuss, Cyfh. semicirndaris Rss, CytJi. un- 

 gniculus Rss., Cyth. nuriculafd Rss, Cyth. inflata Rss, Cyth. obesa Rss, 

 Cylli. setigrm Rss, Cyfh. sennnidaris Rss, Cypridina lorieatn Rss. 



E kilenc faj közül a tőlem átvizsgált anyagban, bár nagyon sok 



* Dr. A. E. Reusí? : Die fossilen Entomostraceen des Östevreichischen Tertiiir- 

 beckens. Haidingkb's Naturw. Abh. III. Wien 1850. 



** Heinrich Wolf : Die Stadt Oedenburg und ihre Umgebung. [Jahrb. der 

 k. k, Geol. Ileiclisanstalt. XX. Wien, 187f), p. 4:5.] 



