ADATOK MAGYARORSZÁG PLIOCEN OSTRACODÁINAK ISMERETÉHEZ. 437 



A záróizmok benyomatainak száma 4—6 közt ingadozik, a man- 

 dibularis izombenyomatok majdnem mindig megvannak. 



A Cypridnc családot a zoológusok alcsaládokra osztják, még pedig 

 Daday J * a második lábpár két utolsóelőtti ízére való tekintetből : 



Cyprinae Dad., Candoninac Dad. és Pouíocyprinae Müller al- 

 családokra, melyek közül a Cyprinae alcsaládnak csak édes, — a Ponto- 

 cyprmae alcsaládnak csak tengeri, — a Candoninae alcsaládnak pedig 

 édes- és tengervízi képviselői is vannak. A paleontológiában ezidőszerint 

 az alcsaládokra való fölosztást keresztülvinni nem lehet, ez talán majd 

 csak akkor sikerűi, ha a kagyló szerkezetét jobban ismerjük s nagy 

 összehasonlító anyag áll rendelkezésünkre. 



Magyarország különböző lelethelyeiről átvizsgált anyagomban a 

 Cypridae családot elég faj képviseli, a mennyiben hat nemben 21 fajt 

 találtam. A hat nem közül az Aglaia, licrpcíocyprh, Cyprid és Iliocypris 

 mint kövületek eddig nem voltak kimutatva hazánkból. 



A Cypridae család képviselői jelenleg az egész földön el vannak 

 terjedve, egyes fajai valóságos kozmopoliták. Legnagyobb részük az édes 

 vizeket kedveli, kisebb részük tengerben, sőt elegyes vízben is megél. 

 Kövülve a harmadik időszakban jelennek meg elég nagy számban. 



I. Nem. CYPEIS 0. F. Müller. 



A jobb kagyló a baltól különbözik, némelykor a kettő egymással 

 csaknem teljesen megegyező. Oldalról nézve a kagylók többé-kevésbbé 

 vese alakúak, felülről nézve pedig csónak, illetve megnyúlt tojás ala- 

 kúak. A csúcsszegélyek rendesen tompán lekerekítettek, a mellső mindig 

 magasabb valamivel, mint a hátulsó; a hátoldali kagylószegély középső 

 részén ívelt, a hasoldali öblözött. A kagylószegélyeken gyakran fogszerű 

 kiemelkedések vannak. A kagylószegély egész lefutásában széles övet 

 formál, likaescsatornái gyakran nincsenek. A peremlemez nagyon szépen 

 fejlett, széles övü, néha két lemezre tagolódik, mikor is a lukacscsatornák 

 a külső peremlemezen vannak s a két peremlemez összenövési övéről 

 erednek. A belső peremlemez néha igen szépen díszített. Külön záro- 

 készülék a hátoldali kagylószegélyen nincs, ez egyszerűen betűrődve 

 sövényt, illetve barázdát formál, melyek a kagylók egymással való íze- 

 sülósét szorosabbá teszik. 



A kagyló falazata vastag, áttetsző ; felületén dudorok, befüződések 

 nincsenek; sírna, vagy pedig szemölcsszerű kiemelkedésekkel sűrűn be- 

 hintett, néha a felületén serték is vannak. 



A záróizmok benyomatainak száma 5—6, melyek mélyen feküsz- 



* Daday Jenő : A magyarországi kagylósrákok magánrajza. — Budapest 1900. 



