440 MÉHES GYULA 



dali kagylószegély nagyon gyengén ívelt, s a hátulsó kagylószegélylyel 

 majdnem derékszögű zugot alkot. A hátulsó kagylószegély ferdén leszelt, 

 egy kissé ívelt, s jól feltűnő szögletben egyesül a hasoldali kagylósze- 

 gélylyel. A hátulsó kagylószegély széles övet formál (L t. 9. á.), gazdagon 

 lukacsesatornázott, e csatornák meglehetős vastagok, egyenkint állanak, 

 néha eredetüknél elágaznak, s igen sok apró gömbben végződnek. A belső 

 peremlemez nagyon fejlett, széles öv gyanánt kíséri a kagylószegélyt, 

 a hátoldali kagylószegély felé nagyon elkeskenyedik, a hasoldali felé 

 ellenben meglehetős széles övben folytatódik. A hasoldali kagylószegély 

 egyenletesen öblös, s mint a hátulsó kagylószegély, likacsesatornás. 



Felülről nézve a kagylók megnyúlt csónak alakúak (I. t. 7. á.), 

 mely legszélesebb középtájon. A két oldalvonal egyenletes, tompa ívet 

 formál, a választóvonal nagyon gyengén hullámos. 



A kagyló falazata nagyon vastag, törékeny, áttetsző. Felülete fino- 

 man át van lyukgatva tűszúráshoz hasonló csatornákkal, kerületén 

 pedig meglehetős hosszú serték vannak. 



Az izombenyomatok száma és elhelyezkedése (I. t. 8. á.) megegyező 

 a Ct/jH'is cf&.sris.sö-éval, itt azonban kis eltérés van, a mennyiben való- 

 színűleg itt az utolsó hosszúra megnyúl izombenyomat kettőből nőtt 

 össze. 



LcletJiely : Sopron (Darufalva). Igen ritka. 



A tőlem megvizsgált példány nagyon hasonlít a HéjjasíóI Cypris 

 aspevd HÉj.TAS név alatt leírtakhoz, azonban eltér azoktól abban, hogy 

 felületén nincs hálózat s majdnem mégegyszer oly hosszú, mint Héjjas 

 példánj^ai. E különbségeket azonban nem tartom elegendőnek arra, 

 hogy példányomat külön fajnak minősítsem, már csak azért sem, mert 

 kellő anyag nem állott rendelkezésemre. Nem tartom kizártnak, hogy 

 a HÉjJAstól leírfc példányok nem egyebek, mint a CyprU aspera Héjjas 

 faj fejletlen egyénei, míg az én példányom ugyané faj ivarérett egyéne, 

 e föltevésem mellett bizonyít a nagyságbeli eltérés, s a kagyló falaza- 

 tának díszítése is. 



3. Cypris hieroglyphica n. sp. 



[L. t. 15—19. ábra]. 



Hossza: cf l"-'^ mm., átmérője: 0*72 mm., magassága: 1"26 mm. 

 « $ l'bb « (I 0-7 « « l'Ol « 



E fajból két kagylót, még pedig két bal kagylót találtam, melye- 

 ket, minthogy alak- és szerkezet tekintetében nagyon hasonlítanak egy- 

 máshoz, egy faj különböző ivaregyéneinek gondolom, még pedig a 

 nagyobbat a hím, a kisebbet a nőstényivar képviselőjének. 



