ADATOK MAGYARORSZÁG PLIOCEN OSTRACODÁINAK ISMERETÉHEZ. 459 



megnyúltabbak, mint a kifejlett példányok. A mellső kagylószegély sok- 

 kal magasabb, mint a hátulsó s gyengén íves, a hátulsó ellenben he- 

 gyesen kerekített, s némely példányé majdnem hegybe kihúzott. A hát- 

 oldali kagylószegély sakkal hosszabb, lankás lejtövei halad a hátulsó 

 csúcsszegély felé, mint a kifejlett példányoké. Szerkezetükre nézve azon- 

 ban a szegélyek teljesen megegyeznek az ivarérett egyénekéivel. 



VI. Nem. CANDONA (Baird). 



A hím példány kagylója mindig nagyobb a nőstényénél, a test 

 hátulsó harmadában elhelyezett nagy ivarszervek miatt. A bal kagyló 

 sem egyezik meg sohasem a jobbal. Oldalról, valamint felülről nézve a 

 kagylók nagyon változatos formájúak, oldalról nézve a megnyúlt vese- 

 forma, felülről nézve pedig a csónak, illetve mandola forma az uralkodó. 

 A csúcsszegélyek tompán, néha hegyesen kerekítettek, a mellső kagyló - 

 szegély rendesen magasabb, mint a hátulsó, néha alacsonyabb. A kagyló- 

 szegély szélén fogszerü kiemelkedéseket egy esetben észleltem. A kagyló- 

 szegélj'e keskeny övet alkot, majdnem mindig gazdagon likacscsatornás, 

 sokszor a hasoldali kagylószegély is, melyre jellemző, hogy a legtöbb 

 esetben nagyon mélyen öblözött. A belső peremlemez mindig széles 

 övet alkot a hasoldalon is, likacscsatornás öve ennek nincs. A záró- 

 rendszer olyan, mint a Cypris nemé. 



Falazatuk meglehetős vastag, kemény, eléggé áttetsző ; a felület 

 többnyire fénylő, sohasem sima, hanem igen apró pontokkal, néha 

 nagyobb szemölcsszerű kiemelkedésekkel, vagy sűrű hálózattal díszített. 

 Némelykor a felületen dudorok vannak, de befűződéseket nem észleltem 

 egy esetben sem. 



A záróizmok benyomatainak száma 4 — 5, melyek három sorban 

 rendezkednek el, a hátulsó a legnagyobb, mely rendesen kettő össze- 

 olvadásából jön létre. A mandibularis izombenyomatok csak ritka ese- 

 tekben hiányoznak. 



A Candona nemet nagyon sokáig a Cypris nemmel egyesítettek, 

 bár a hasonlóság sem a kagyló alakjára, sem szerkezetére nézve nem 

 olyan nagy, hogy a Candona nemet a Cypris nembe lehetne sorolni, 

 sőt sokkal közelebb áll a Herpetocypris nemhez. 



A Candona nem fajai a paleontológiában még nem játszanak 

 nagy szerepet, hazánk területéről Héjjas* ismertetett eddig három, 

 Pávay egy fajt ;">">' átvizsgált anyagomban a Candona nemet elég gaz- 



* Héjas: Erd. tért. Ostr. 189á. — Pal. Tan. 1894. 

 ** Pávay Elek : Kolozsvár környékének földtani viszonyai. M. kir. Földt. Int. 

 Evk. Pest. 1871. 



