A MAROSVÖLGY JOBB OLDALÁNAK GEOLÓGIAI ALKOTÁSA ALGYÓGY KORNYÉKÉN. 469 



keresendő. Nyugaton Harónál kezdődik s keleten Feredögyógy felett 

 végződik; az utóbbi irányban hossz kiterjedése több mint 17 km., míg 

 ÉD-i irányban közel 14 km. szélességben nyomozható. 



Hossz irányát a Marosnak több mellékága keresztezi, a melyek — 

 harántul metszve a rétegek csapását — jól feltárják e phyllitsziget szer- 

 kezetét. Szép feltárásokat látunk keletről nyugat felé haladva a boji-, 

 bábolnai-, kisrápolti-, gyertyánosi-, bánpataki- és kéméndi-völgyekben. 

 A pala- szigetet e haránt- völgyekben átszelve majd mindenütt ugyanazt 

 a képet látjuk. 



Harótól Feredögyógy irányában hatalmas mészkőréteg van az 

 agyagpalák közé betelepülve. A mészkőréteg — néhány lokális eltérést 

 leszámítva — éppen úgy, mint a fedőjében levő agyagpalák és por- 

 phyroidok 30 — 35^ alatt D vagy DDK felé dül. A mészkővonulat északi 

 szélén szintén meg van az agyagpala, még pedig keleten keskenyebb, 

 nyugaton szélesebb szegélyben. A mészkő északi szélén, a vonulat mentén 

 mindenütt lehet látni, hogy a D-feié dűlő mészkő rétegek alatt, szintén 

 D-i düléssel, ismét agyagpala következik. A bánpataki völgyben a mészkő- 

 rétegen felül, s tovább Yormága táján, éppen ellenkező dülést találunk, 

 úgy hogy első pillanatra olyan formán tűnik fel, mintha a mészkő a 

 palarétegek antiklinálisában törne a felszínre. Közelebbről vizsgálva 

 azonban azt látjuk, hogy — mint említettem — a mészkőréteg alatt is 

 hasonló agyagpala következik, mint a minő a fedőben van s így kétség- 

 telen, hogy a mészkő a palarétegek közé van betelepülve. Az 

 a sok vetődés azonban, mely az egész Erchegységet áthálózza, ezt a 

 területet sem hagyta érintetlenül. így egy nagyobb törési vonalat a 

 mészkő vonulat északi széle mentén sejthetünk s ezért a bánpataki völgy 

 felső részén E-felé dűlő palákat valószínűleg a mészkő fedő rétegeinek 

 kell tekintenünk. 



A mészkő fedőjében levő phyllitek közé több színtájba t Tálunk 

 porpJiyroidot is betelepülve. A legnagyobb összefüggő vonulat a boji 

 völgytől Gyertyános irányában mintegy 9 km. hosszúságban húzódik, 

 melynek legnagyobb szélessége — Nagyrápolt és Bábolna között — 

 kb. ^'S km. Ettől a vonulattól délre még egy kisebb keskeny vonulatot 

 lehetett kiválasztani a Bábolna és Nagyrápolt között torkoló patakok 

 völgyeiben. 



Tovább nyugatra Bánpatak és Kéménd környékén szintén meg- 

 találjuk e porphyroidokat, de itt már nem alkotnak oly messzire nyúló 

 vonulatokat, hanem azok csapás irányban el vannak metszve s az egyes 

 foltok szabálytalanul vannak elhelyezve. 



Kétségtelen, hogy ezek a porphyroid vonulatnak egyes részei, 

 melyek a rétegzavargások következtében darabolódtak fel s kerültek 

 más más helyzetbe. 



