470 Dí PÁLFY MOR 



Ha a mellékelt térképvázlatra tekintünk, azonnal feltűnik, hogy míg 

 a mészkő vonulata a keleti részén mintegy 3 — 4 km. széles, a Kisrápolti 

 völgyben egy ÉNy-i vonal mentén kb. 1 km. -re keskenyedik el. Ennek 

 a vonalnak az irányában, lenn a kisrápolti völgyben s fenn a Plesia- 

 hegyen. mésztufa lerakódással találkozunk, jeléül annak, hogy ezen a 

 vonalon szénsavas források törtek föl. A kisrápolti völgyben kevéssel 

 a mésztufa fölött jelenleg is fakad egy szénsavasnak mondott forrás, 

 melyben azonban a szénsav tartalmat fölismerni nem tudtam. 



A mészkő vonulat déli szélét nyugati folytatásában tovább vagy 

 csak mésztufa foltok, vagy jelenleg is fakadó szénsavas források kisérik. 

 így pld. Bánpatak fölött a Cornet csúcsának déli oldalán, a mészkő- 

 vonulat déli szélén, szintén lehet látni a szénsavas viz hatását. A mészkő- 

 rétegek itt ki vannak lúgozva, az üregek gyakran tele vannak mész- 

 tufával és a csúcs oldalán elszórva szintén találunk mésztufa rögöket. 

 Kétségtelennek tartom, hogy e helyen egykor szintén fakadt szénsavas 

 víz, mely nagyobb mennyiségű mésztufát is rakhatott le, de ez a magas 

 hegyoldalról jelenleg már majdnem teljesen el van erodálva. A Cornet 

 csúcsa alatt DK-re a völgyben, a mészkővonulat déli szélén, nagyobb 

 mésztufa lerakodás kezdődik, mely lefelé, több mint 2 km. hosszu- 

 ságban, majdnem a bánpataki völgyig nyúlik le. Lehetséges, hogy az 

 a forrás, mely kezdetben a Cornet csúcsán fakadt, a völgy kierodálása 

 után, a völgyben tört elő. 



A mészkővonulat további folytatásába esnek a bánpataki, kéméndi 

 és harói savanyúvíz források. 



A mészkő vonulat nyugati folytatásának leszakadását tehát keleten 

 a kisrápolti völgyből kiinduló, már említett ÉNy-i vonal jelzi, míg az 

 északi törésvonal a Plesia-hegytől Haró irányába húzható, a déli határ- 

 vonalat a kisrápolti völgyből Gyertyános irányába haladva tételezhetjük 

 föl. Hogy a Gyertyánostól északra levő és a felületen phyllitből és 

 porphyroidból álló terület alatt szintén meg van a mészkő, bizonyítja 

 az a hatalmas mésztufa lerakódás, mely Gyertyános és Bánpatak kö- 

 zött a Comora hegyen 400 m. t. sz. f. magasságig felhúzódik s onnan 

 lenyúlik az Arany-Kéménd közötti útig s alkotja a Gyertyános és Bán- 

 patak közötti plateaut. 



Feltűnő a kéméndi völgyben a porphyroid alól előbukkanó kis 

 mészkőrög, mely a szénsavas forrás fölött, a patak medrében van. Ez 

 annál feltűnőbb, mert a mészkő vonulatnak fölszínen lévő folytatása a 

 völgyben még mintegy V2 km. -el fönnebb van. E mészkövet a lesűlyedt 

 mészkő fönmaradt rögének kell tekintsük, melynek egyrészét talán el- 

 takarta a völgyoldalon lecsúszott porphyroid is. 



A harói forrástól ÉK-re keskeny szalag alakjában a mediterránnak 

 egy öble nj'ulik be a phyllitek közé, egészen a kéméndi völgyig, melybe 



