A MAROSVÖLGY JOBB OLDALÁNAK GEOLÓGIAI ALKOTÁSA ALGYÓGY KÖRNYÉKÉN. 473 



abba. A porpJiyroidoJ: a pbyllitek szomszédságában kezdetben szürkésszí- 

 nüek. hasonlók a phyllitekbez, de kereszttörési felületükön már egy-egy 

 földpát szemcse is felismerhető. Azután átmennek fehér, lemezes kőzetbe, 

 melyen már félreismerhetetlen a porphyroid jellege. Ez utóbbiakat a 

 phyllitektől fehér vagy sárgás színe, porhanyóbb volta könnyen meg- 

 különbözteti ott, a hol ily typusosan vannak kifejlődve. Ilyenkor a 

 lemezek kereszttörési lapjain, de igen sokszor még a lemezek felületén 

 is föl lehet ismerni a földpát és quarcszemeket. Az ilyen typusos kifej- 

 lődés mellett azonban gyakoribb eset az, hogy megkülönböztetésük az 

 agyagpalától már nagyon nehéz, mert nagyon gyakran annyira palásak 

 és finomak, hogy még a lemezek haránt lapjain sem lehet a földpát és 

 quarcszemeket fölismerni. Maga a porphyroid betelepülés sem egynemű, 

 mert mindig találunk közbetelepülve vékonyabb-vastagabb palaróteget is. 

 Szembetűnő a kéméndi völgy fehér porphyroidjába betelepült kb. 1*5 m. 

 vastag sötétebb színű palaréteg. 



A fennebb említett nagyobb porphyroyd vonulatokon kívül sokszor 

 lehet találni a phyllit közé települve alig Va— 1 m. vastag porphyroid 

 réteget, melyet azonban csapásirányban tovább nyomozni nem lehet. 



A mészkő uralkodólag világosabb vagy sötétebb kékes- szürkeszínű, 

 egészen tömör vagy aprószemcsés. Fedője és fekvője felé vékony- 

 pados. A mészkő-lapok felületén gyakran találunk sericites bevonatot. 

 A mészkővonulat közepe felé vastagabb pados, sőt — pl. a bánpataki 

 völgyben — egész szirteket alkot. Meghatározható kövületet nem sike- 

 rült benne találnom, de a fehérebb és tömörebb változatokban néha 

 lehet látni olyan rajzokat, melyek mindenesetre valami szerves marad- 

 ványtól származhatnak. 



E képződmények korára vonatkozólag már — mint említettem — 

 régóta az a nézet, hogy a kristályos paláknál fiatalabbak. Legutoljára 

 ifj. br. NopcsA Fekeng foglalkozott részletesebben e területtel,* eltekintve 

 ifj. Aradi ViKTOEnak rövid közleményétől," a melyre megjegyzéseimet 

 már más helyen megtettem.^ 



NopcsA volt az első, ki e területen a porphyroidokat felismerte. 

 Ö kiemeli, hogy az agyagpalák és porphyroidok előfordulása hasonló a 

 gömör- és szepesmegyeihez, s majd így folytatja : « így talán szabad lesz 

 ezen nálunk is igen régi képződményeket az északmagyarországiakkal 



'1 líj. br. Nopcsa Ferenc : A Gyulafehérvár, Ruszkabánya és a romániai 

 határ közé eső vidék geológiája (m. kir. Földtani Intézet Evkönyve XIV. köt. pp. 

 81—254. 1905.) 



- Ifj. Aradi Viktor: Utazási jegyzetek a Csetráshegység déli vidékéről. 

 (Bányászati és Kohászati Lapok XXXIX. évf. 1906. 22. füz.) 



" Dr. PÁLFY Mór: Néhány megjegyzés ifj. Aradi Viktornak «Utazási jegyzetek 

 stb.» című közleményére. /U. o. XL. évf. 1907. 4. füz.) 



