474 DE PÁLFY MÓR 



egykorúaknak tekinteni (Devon'?))) (pag. 110.). Kétségtelen, hogy e kép- 

 ződmények sokkal közelebbi rokonságban vannak az északmagyarországi 

 karbonnal, mint a hazánk területéről ismeretes devonképzödményekkel. 

 Nem mondja azonban meg Nopcsa, hogy a mikor egykorúaknak tekinti 

 a felsőmagyarországi porphyroidokkal és agyagpalákkal, miért veszi 

 mégis — bár kérdőjellel — a devonhoz, hiszen a gömörmegyeiekről 

 már rég tudjuk, hogy azok biztosan karbon" időszakiak. 



Nem érthetek egyet Nop.sÁnak e képződményeket illető stratigrafiai 

 taglalásával. Szerinte az Aranyi- hegy megett az agyagpala alatt porphy- 

 roid van s (lezen porphyroid alatt ismét agyagpalát és még messzebb északra 

 felső csoportbeli kristályospalát találunk » (pag. 107). Nopcsa tehát, mint 

 id. m. 110, oldalán kiviláglik, e terület képződményei között a legrégibb 

 tagnak a gyertyánosi porphyroidot tartja, természetesen eltekint a « felső 

 csoportbeli ))-nek vett kristályos paláktól. Nopcsa az egész közbetelepült 

 mészkővonulatot, a melyet már Hauek* kristályos mésznek nevezett. 

 KocH pedig határozottan a kristályospalák közé betelepült mésznek 

 xett.'^* «tithon-neocom))-nak tekinti és megjegyzi, hogy oa rétegek dőlése 

 ugyanaz, mint a délre előttük fekvő palarétegeké, de úgy látszik, hogy 

 a mészkövet itt egy törés határolja a pala feléw. 



A Nopcsa felfogása szerint tehát Gyertyánosnál legalul a felső 

 csoportbeli kristályospalák feküdnének, fölöttük a devonba (?) sorozott 

 porphyroid. majd az agyagpala következnék. A mészkő vonulat pedig a 

 tithonneocomba sorozandó. 



Vizsgálataim alapján kétségtelennek tartom, hogy a mészkő itt az 

 agy^gpalák közé be van települve. Két szelvényt közlök itt állításom 

 igazolására, egyiket a mészkő fekvőjéről, másikat a fedőjéről, melyek 

 irányát a térkép vázlaton A — B és C — D vonallal jelöltem meg. 



Mindkét szelvényen látni lehet a rétegek települését és hogy a 

 mészkő és phyllit határán mint váltakoznak egymással a mészkő és 

 phyllit-rétegek. A phyllitek közé települt mészkörétegeket különben 

 Nopcsa is emlit Boj és Feredőgyógy között a Kornecsel (helyesen Magura-) 

 csúcsától délre. Minthogy kétségtelen, hogy a mészkővonulat az agyag- 

 palák közé be van települve s alatta is teljesen olyan a pala, mint a 

 fedőjében, a mészkő a palákkal egykorúnak veendő s éppen úgy egy- 

 korúnak veendő a porphyroid is. így a NopcsA-tól felsőcsoportbelinek 

 vett kristályos palák sem egyebek, mint a mészkövekkel és porphyroi- 

 dokkal egykorú, kissé kristályosabb phyllitek. 



Nopcsa a mészkővonulatról munkájának 128. oldalán azt jegyzi 



* Hauee u. Stache: Geologie Siebenbürgens. p. 552. Wien 1863. 

 ** KocH A. Az Aranyihegy kőzete és ásványai, s azok közt két új faj. (M. tud. 

 Akadémia math.-term. tud. közleményei. XV. köt. p. T.i. J878.) 



