A MAROSVÖLGY JOBB OLDALÁNAK GEOLÓGIAI ALKOTÁSA ALGYÓGY KÖRNYÉKÉN, 477 



lemzi. A homokkörétegek gyakran hieroglifásak is s néhol fucoidaszerű 

 nyomokat mutatnak. A rétegek nyugodtan települnek, csak föl vannak 

 emelve; az egész területen 18 — í25°-al DDK felé dűlnek s discordansan 

 települnek az alsósenonra. 



Ez a képződmény petrografiai kifejlődésre is nagyon hasonlít az 

 alvinckörnyéki felsősenonra s hogy stratigrafiailag sem osztható be más- 

 hová, az kitűnik abból is, hogy Feredögyógytól északra a rengeti patak 

 medrében kibukkan alóla a fennebb leírt homokkő s ez az oka a miért 

 azt az alsósenonba kell helyezni. 



NopcsA ezt az agyagos képződményt cenomannak vette és az előb- 

 bit nem különítette el tőle. 



4 ábra. Az Aranyihegy mögött lévő árok jobb partja. 

 ,4 = vörös agyag, L =: lösz. 



Dániai emelel. Nopcsa munkájában Arany és Nagyrápolt környé- 

 kéről a legfelső krétának vörös agyagtól képviselt dániai képződményét 

 írja le, s az Aranyi hegytől Gyertyános irányába vont szelvényén (pag. 107) 

 fel is tünteti azt. Ezt a vörösagyagot magam nem vehetem felsőkrétá- 

 nak, legfennebb diluviálisnak tekinthetem, de a phyllit mállásával ma 

 is képződik, még pedig azért nem, mert az Aranyi hegy mögött levő 

 árkokban ennek a vörös agyagnak vastagsága alig 2 — 3 m, alatta pedig, 

 mint az árok oldalának mellékelt képen is látható, löszszerű agyagréteg 

 van typusos löszcsigáikkal 5 — 6 m vastagságban föltárva. 



Bábolnánál, valamint Bábolna és Folt között azonban van egy 

 képződmény, mely az itt meredeken álló phyllitek rétegekre diskordán- 

 san települt vörös konglomerátumból, vörös és fehér laza homokkőből 

 áll. A rétegek 8 — 10" alatt ÉK felé dűlnek. Nopcsa e képződményt mész- 

 tartalma miatt vette pliocennek, én azonban kénytelen vagyok a legfelső 

 kréta dániai emeletébe sorozni, mert ez a képződmény teljesen meg- 



Földtani Közlöny. XXXVJI. köt. i901 . 32 



