478 Dl PALFY MOR 



egyezik azzal a leírással, melyet éppen Nopcsa adott a dániai képződ- 

 mény kifejlődéséről. Véleményemet megerősíti a benne talált ti'íf/onia is. 

 Ezenkívül előfordult benne még több faj kagylónak a kőbele és pár 

 echinodermata is, melyeket azonban aligha lehet közelebbről meg- 

 határozni. 



Fel kell még említenem NopcsÁnak egy szelvényét, melyet a bá- 

 bolnai meleg forrás környékéről közöl. Az igazat megvallva, ezt a szel- 

 vényt egyáltalán nem értem. A világtájak megjelölése úgy itt, mint 

 munkájának majd minden szelvénj^énél, egészen hiányzik. A bábolnai 

 meleg forrás Bábolna községtől mintegy 4 Km-re fakad, bent a bábol- 

 nai völgyben. A szelvényen a dániai emelet a phyllitek közé vetődött- 

 nek van feltüntetve, föléje pedig ?-el jelzett pliocen kavics s erre mész- 

 tufa települt. E szelvényt azért nem tudom megérteni, mert a bábol- 

 nai forrás körül sem a dániai képződménynek, sem a pliocen kavics- 

 nak nyoma sincsen. Azt a homokkövet és konglomerátumot, mely a for- 

 rás felett K-re és Ny-ra ténjdeg meg van, a térképén Nopcsa is permi- 

 nek jelölte ki, dániai képződmény pedig csak a völgy végén. Bábolna 

 felett található. Pliocen kavics, de egyáltalán kavicslerakódás nincs a 

 forrás körül sehol. 



Tercier képző dmények. 



A tercier, valamint a még fiatalabb képződményekkel részletesen 

 nem foglalkozom, minthogy ezek a leírt terület fölépítésében kevésbbé 

 lényegesek. A terciernek két emeletét látjuk e területen kifejlődve, a 

 mediterrán és szármáti emeletet. 



A mediterrán főleg a phyllitsziget északi oldalán van kifejlődve, a 

 hol egyrészt vörös vagy szürke homokkőből, kavicsos vörös agyagból és 

 kavicsból áll, másrészt — magasabb szintájban — szürkeszínű palás 

 agyagból. Az előbbi csoportot az alsómediterranba, az utóbbit a felső - 

 mediterránba sorozom. 



A phyllitsziget déli oldalán Folt és Csigmó között a mediterránt 

 főleg sárga homok és laza homokkő képviseli, melyek közé ritkábban 

 keményebb szürkeszínű homokkőpadok is vannak települve. Ez utóbbi- 

 nak kifejlőse teljesen elüt az Érchegység mediterránjának a kikepződé- 

 sétől s megegyezik a hátszegi medencének, valamint tovább nyugat felé 

 a lapugykörnyéki felsőmediterrannak kifejlődésével, úgy hogy az Érc- 

 hegység felsömediterran tengere aligha volt összefüggésben a hátszegi 

 öböllel. 



Hogy vájjon a Karónál jelentkező kis mediterrán szalag melyik 

 faciest képviseli, biztosan eldönteni jó feltárások hiányában nem lehe- 

 tett, mégis valószínűbb, hogy az Érchegység typusához tartozik. 



