A MAROSVÖLGY JOBB OLDALÁNAK GEOLÓGIAI ALKOTÁSA ALGYÓGY KÖRNYÉKÉN. 479 



A phyllitsziget nyugati határán Haró és Vormága között egy egye- 

 nes törési vonal mentén szdrmáti képződmenyek jelennek meg, melyek 

 alsó részükön kavicsból, majd agyagból és palából állanak, míg felsőbb 

 részüket mészkő alkotja. 



A fiatalabb kitöréses kőzetek közül az Aranyi-heg}' augitos ande- 

 sitje és a nagyágkörnyéki amphibolos andesit és daciteruptiók egy része 

 van a közölt térképvázlaton kitüntetve. Az Aranyihegy kőzetével dr. Koch 

 Antal id. munkájában foglalkozott behatóan, azért erre vonatkozólag az 

 ő munkájára utalhatok, mig az Érchegység kitöréses kőzeteit más he- 

 lyen fogom részletesen tárgyalni. 



JDiluvialis és alluvialis képződmények. 



A diluvialis képződmények közül hármat különböztetünk meg: 



Kavics, homok e's rörösagyag. Folt és Algyógy között Csigmó köz- 

 ségen fölülig kavics, alárendelten szürke homoklerakódások képviselik 

 a diluviumot. Csigmó környékén legfelső rétege vörösagyag, melyet már 

 részben legalább alluvialisnak is lehet venni. 



Bábolna és Nagyrápolt között vörösagyaggal találkozunk, mely a 

 phyllit málladékából ma is képződik s igy — legalább részben — 

 alluvialis. 



Lösz. Az Aranyihegy környékén, különösen a hegy mögött levő 

 mély vízmosásokban a vörösagyag alatt egy rendkívül finom, világos- 

 sárgaszínü, rétegzetlen iszapszerű képződmény van, mely annyira hason- 

 lít a királyhágón, inneni terület löszlerakódásaihoz, hogy — bár az 

 erdélyi részből ezideig typusos lösz nem volt ismeretes — mégis a 

 löszhöz kell számítanom. Gyakoriak benne a szárazföldi csigák házai, a 

 melyek közül Horusitzky Henrik kollegám a következőket volt szíves meg- 

 határozni : Conulus fulvua. Mull; Hyalina púra, Ald. ; H. cristallina, 

 MüLL. ; Helix (Vallatna) pulchella, Mull. ; II. (Trichia) hispida, L, ; 

 H. (Eulota) ffuticum. Mull. ; Buliminus (Chondrula) tridens, Mull. ; 

 Cocldiropa fZua) hibrica, Mull. ; Síiccinea oblouja, Drap. 



Az igazsághoz híven tartozom kijelenteni, hogy e löszre ifj. Aradi 

 YiKTORnak egy kiadatlan munkája már ottlétem előtt is figyelmessé tett. 



Mésztufa. A jelenlegi szénsavas források majdnem mindenikénél 

 nagy kiterjedésű mésztufalerakódásokkal találkozunk ; azok a mész- 

 tufalerakódások pedig, melyek mellett jelenleg nem fakad fel szén- 

 savas forrás, jelzik, hogy egykor azokon a területeken is törtek fel. 

 Különösen tekintélyes mésztufalerakódásai vannak a jelenlegi forrá- 

 sok közül a melegforrásoknak, t. i. a kisrápolti, bábolnai és feredő- 

 gyógyi forrásoknak, melyeknek vízmennyisége is nagyon bő, szemben a 

 bánpataki, bánói és kéméndi forrásokéval. 



3-2* 



