480 Dí PÁLFY MÓR 



A mésztufának egyrésze, minthogy jelenleg is ülepedik le a forrá- 

 sokból, kétségtelenül alluvialis. Hogy legidősebb része, mely korba tar- 

 tozik, vagyis mikor képződtek e szénsavas források, eldönteni alig lehet. 

 Valószínű, hogy keletkezésük visszanyúlik még a harmadkorba. 



Szénsavas források. 



Végül még csak pár szót óhajtok mondani e terület szénsavas for- 

 rásairól, melyek közül különösen a meleg forrásoknak a képződése lát- 

 szik fontosabbnak. 



A harói, kéméndi és bánpataki hideg források vízmennyisége csak 

 csekély s szabad szénsavgáz alig buzog fel bennük. 



A kisiápolti forrás a község közepén mésztufából fakad, vízmeny- 

 nyisége igen bő, percenként legalább 100 — 150 l-re lehet becsülni. Hő- 

 mérséke 22'5^ C, a mi arra vall, hogy már tekintélyes mélységből tör 

 fel. Mésztufa lerakása igen nagy s bár a mészkővonulattól több mint 

 2 km-el délebbre, agyagpala és porphyroid területen fakad, kétségtelen, 

 hogy alatta megvan a mészkő s forrása abból ered. Vízgyűjtőjének 

 pedig a mészkővonulatnak ama részét kell hogy tekintsük, mely a for- 

 rástól északra a felületen van. 



A forrás vize felhasználatlanul foly el, 



A bábolnai (római) fürdő forrása a bábolnai völgyben már egé- 

 szen a mészkőterület szélén fakad, két felhagj^ott fürdő medencéjében, 

 melyek közül az egyikben szénsavgáz is bugyog fel.. Minthogy meden- 

 cében fakadnak a források, hőmérsékük nem is mérhető meg s vízmeny- 

 nyisségüket sem lehet megbecsülni, mert a medencék egy vízzel telt 

 árokkal összeköttetésben vannak s kifolyásuk nem látható jól, 



A források fölé régebb fürdő volt építve, de az ma romban hever. 



Sokkal fontosabbak a feredó'gyógyi források, melyeket emberemlé- 

 kezet óta mindig, mint igen hatásos gyógyvizeket, fürdőül használtak. 

 Szépen lehet látni e forrásoknál, hog}^ azok mily szoros összefüggésben 

 vannak a terület tektonikai viszonyaival, a mennyiben az alsó- ós felső- 

 senon között kimutatható két vetődési vonalnak pontosan az összeszöge- 

 lésénél törnek a felszínre, E források vízgyűjtőterülete a fürdőtől dél- 

 nyugatra, a Cornetu piateauján van, a hol a karbonmészkövet vékony 

 rétegben a permi homokkövek borítják, de — a mint már említettem — 

 az egész plateau tele van itt víznyelő tölcsérrel. Az itt összegyűjtött víz 

 a Cornetu keleti oldalán — a paleozoós és krétaképzödmények kö- 

 zötti — törésvonal mentén nagy mélységre leszivárog a mészkő levető- ' 

 dött részébe, melyet a vizet át nem eresztő krétarétegek borítanak be. 

 A krétarétegek alatt összegyűlt víz a mélységben fölmelegedik, telítődik 



