A MaROS VÖLGY JOBB OLDALÁNAK GEOLÓGIAI ALKOTÁSA ALGYÓGY KÖRNYÉKEN. 481 



az alulról felszálló szénsavgázzal s a krétarétegekben kimutatható törés- 

 vonalak összeszögelésénél a felszínre tör. 



A fürdő forrásai eredetileg annak a mésztufadombnak a közepén 

 fakadtak, melyen a kápolna áll s a melynek tetején még most is mélye- 

 dés látható. Jelenleg e mésztufadomb északnyugati lábánál törnek elő 

 pár helyen. Minthogy e források hömérséke és összetétele is egy keve- 

 set változik, kétségtelen, hogy a források a mésztufa üregeiben hosszabb 

 utat tesznek meg s így többó-kevésbbé lehűlnek s összetételükben is 

 megváltoznak. 



E forrásokban, éppen úgy az uszoda forrásában is, szénsavgázfel- 

 bugyogás alig látszik, ellenben a fürdő területén van egy pár forrás, 

 melyekben elég szépen buzog fel a szénsavgáz. Egy ilyen — felhaszná- 

 latlan — forrás van az étterem előtt a patak medrében, valamint az 

 uszodától délre, a völgy végén, eg}^ felhagyott fürdő medenczéjének 

 alján is. 



E források hömérséke 59 — 31° C között váltakozik. 



A Feredögyógy és Algyógy között levő nagy mésztufa plateaun 

 jelenleg csak egy gyenge szénsavas forrás található. 



EOVID KÖZLEMÉNYEK. 



A magyarországi danien elterjedéséhez. Báró Nopcsa Ferenc a «Föld- 

 tani Közlöny)) XXXVII. kötetének 6 — 8. füzetében (254. 1.) a szerkesztőhöz 

 intézett nyílt levélben panaszkodik, hogy a magyar szerzők a magyar irodalom 

 adatait — ebben íiz esetben az ö kutatásainak eredményét a dániai emeletnek 

 magyarországi elterjedésére nézve — nem veszik figyelembe. Eeám vonatkozva 

 azt mondja, hogy én az erdélyrészi Érchegység K-i szélén íöllépő tarka agya- 

 gok és homokok egész összegét még mindig (!) az oligocenhez számítom, holott 

 ő a « Gyulafehérvár, Déva, Ruszkabánj^a stb. geológiája')* című munkájában 

 Borberekről dinosaurus-csontmaradványokat sorol föl. Nem kételkedem Nopcsa 

 báró leletének hitelességében, de fölvételi jelentéseimben nem ((kariam e kér- 

 dést bővebben szellőztetni, hanem egyszerűen csak fölsoroltam bizonyító ada- 

 taimat. Most üzonban, hogy Nopcsa báró egyenesen apostrofál, nem késhetem 

 az én területemre vonatkoztatva e kérdésnek végleges tisztázásával. Hogy a 

 dinosaurusok maradványait miért nem tekinthetem a tőlem részletesen fölvett 

 vidéken a vörös agyag stb. -re nézve kormegliatározóknak, az az alább mon- 

 dandókból tíínik ki. Hogy miért tekintem a Gyulafehérvár — Sárd vidékén föl- 

 lépő vörös és kékcsíkos agyag-, fehér és vörhenyes homok-, laza homokkő-, 

 konglomerátum- és kavicsból álló rétegeket ezidő szerint is a danien-nál jóval 

 fiatalabbaknak, azt Xopcsa báró rögtön megtudta volna, ha az 1905-röl szóló 



* A m. kir. Földtani Intézet Évkönyve. XIV. kötet. 1905. 



