Dl SCHAFARZIK FERENC 



könyvet írt annak kimutatása végett, hogy szerinte mennyire van ártal- 

 mára a geogrália független fejlődésének a teimészettudományi, első sor- 

 iján pedig a geológiai belevegyítés, ha azt nem geográfus, hanem geoló- 

 gus eszközli és hogy mennyire akasztotta meg elődjenek dr. Lóczy 

 LAJOsnak az erre az alapra fektetett tanítása az igazi vagyis az antro- 

 j)ogeográíia kibontakozását. 



Oly téves állítás ez, mely ki kell, hogy váltsa l)ennünk a leg- 

 élénkebb ellenvetést. Czirbusz, két év óta az új tanár (372. old.) 

 ipsissimis verbis « vissza akarja rántani a geográfiát a vég- 

 leges bukástól)), és «vissza akarja vezetni)) e stúdiumot fej- 

 lődésének történelmi vágányaira. Hátat fordít tehát az eddig követett 

 iránynak és hévvel ráveti magát az antropogeográfiára. Fejeze- 

 teken keresztül bizonyítja ez utóbbinak jogosultságát, elöbbrevalóságát, 

 kijelentvén, hogy a szellemi tudományok vagyis az etnográfia, szocio- 

 lógia, nemzetgazdaságtan, történelem, vallás- és nyelvtudomány sokkal 

 közelebb állanak a geográfiához, mint a természettudományok összessége, 

 vagyis a geofizika, geológia, orológia, oceanográfia, hidrológia, biológia 

 stb., s úgy adja elő a dolgot, mintha a kulturális geográfia minden 

 geológusnak ipso facto szálka volna a szemében. Pedig ez is merő 

 tévedés, mert nincs köztünk senki, aki a kulturális geográfia jogosult- 

 ságát, fontosságát és tudományosan művelő hatását kétségbe vonná vagy 

 csak kicsinyelni is akarná. Maga Lóczy érezte leginkább szükségességét 

 ezen irány kifejlesztésének és ezért tett is annak idején illő helyőn elő- 

 terjesztést a tanszék kettéosztása ügyében. 



Az antropogeográfiai irány különben a mai formájában, eltekintve 

 egj^es régibb úttörőktől, újabb keletű ; valamint hozzá tehetem még azt 

 is, hogy világszerte nem azok a tudósok viszik előbbre az ügyét, akik 

 a fizikai földrajz ápolói. Oly államokban, ahol több egyetem van, némely 

 főiskolán a fizikai — másokon ismét inkább az antropogeográfiai föld- 

 rajzot képviselő tanárokat látunk működni — ahol pedig kevesebb az 

 egyetem, ott legalább az első intézeteken, számotvetve a körülményekkel, 

 újabb időben, két tanárt pl. Bécsben BRÜCKNERt (fiz. geogr.) és Ober- 

 HLMMERt (kult. geogr.) szoktak megbízni a geográfiai előadásokkal. Téves 

 az a felfogás, hogy mivel a fizikai geográfia előadója a természettudo- 

 mányokban járatos és különösen a geológiában iskolázott, ezért mint 

 geográfus perhorreszkálandó, és még a geográfiai katedrán is csak tisztán 

 geológusnak minősítendő. A szakgeológus többnyire csak szűkebb keretű 

 részletkérdésekkel és egyes vidékek felvételével szokott foglalkozni, amiért 

 rendesen nagyon távol van attól, hogy összefoglaló modorban egy egész 

 országról vagy éppenséggel az egész Földről tarthasson előadásokat, 

 A geográfus ellenben, ha még úgy természettudományi alapon állna is, 

 előadása közben soha sem fog olyan részletekbe belebocsátkozhatni, 



