22 PODEK FERENC 



7. V a 1 e a S t i k 1 a r i e (Schuleraii). A Seifenbach első jobboldali mellék- 

 patakjának jobb partján. 19ü5-ig ez az előfordulás előttem ismeretlen volt. Egy 

 pusztító áradás alkalmával, amely ez év őszén történt, az 1 — 2 m széles márga- 

 réteg napfényre került, amely látszólag a tithon mészkőbe van gyűrve, kevéssel 

 ezelőtt arról értesültem, hogy egy katonai gyakorlat alkalmával 2 m mélység- 

 ben a neokommárgára bukkantak. Minden jel szerint itten nagyobb teleppel 

 van dolgunk, mert a Kaluger-f orrásnál is észlelhetők nyomok. 



8. Ördögárok. Ennek a geologiailag igen érdekes helynek a bejára- 

 tánál, a Valea Cheici pataknak a Seifenbachba való torkollása alatt kisebb- 

 nagyobb márgatömböket észlelünk, amelyek nézetem szerint a bal hegyoldalról 

 származnak s ezáltal a márga jelenlétére utalnak ; azonban egészen el van ma 

 födve. Ezt az előfordulást az irodalomban nem említik. 



9. Sonnabendquelle. A forrás fölött, nem messze a kék-sárga 

 színnel jelzett úttól, egy kis réten egy mélyedés van, amelyen a feltűnő, majd- 

 nem egyenlő nagyságú márgatömbök hevernek. Szálban itten sem észlelhetni 

 a márgát, de a márgadarabok arra utalnak, hogy valószínűleg már csekély 

 mélységben a márgaréteg jelen van. 



10. Schneebrüch. Ezt az előfordulást, amelyet mindig jelenlévő 

 agyag- és márgatörmelék elárul, a kocsiút tárja fel. Ez nagyobb előfordulásnak 

 látszik, mert több ponton észleltem a márgát. Ez eddigelé szintén ismeretlen volt. 



A neokom márga szürke színű, amely gyakran zöldesszürkébe megy át. 

 Ha — csak rövidebb ideig is — a mállásnak volt kitéve, számtalan lemezkévé 

 és pálcikává hull szét. A mállási termék szürkéssárga agyag, amelyet minden 

 előfordulásnál többé vagy kevésbbé észlelni tudtam. Nem ritkán vékonyabb, 

 vagy ujjnyi vastag calcitereket észlelhetni a márgában. Majdnem mindenütt a 

 tithonmészkőbe települve jelenik meg a márga s ezért az egyhangú, kövület- 

 mentes mészkőterületen — bár kevéssé szembetűnő változatosí-ágot idéz elő. 

 Csak a Schneebrüchi előfordulás kivétel e tekintetben, amennyiben itt középső- 

 liaszközetek lépnek fel. Jelentőséggel bírnak az «út melletti Ordöghídí-nál 

 észlelhető települési viszonyok, ahol szálban álló kréta konglomerátum van, 

 azután az Ördögvölgyben (szurdokban) észlelhető települési viszonyok, ahol a 

 márgaréteget egy sajátságos szilárd konglomerátum fedi és végül az Ördög- 

 árokban ' lévők, ahol a tithonmészkö mellett még laza, osillámdús, kövület- 

 mentes homokkő és szürke mészkő fordul elő, amely utóbbi a Kereszt éuyfalvi 

 liaszterület mészkövéhez igen hasonló. 



A további vizsgálat feladata lesz az. hogy a neokomranrgának eme saját- 

 ságos, csoportonkint való előfordulására magyarázatot adjon. Én mindössze csak 

 az ismeretlen neokom lelőhelyeket akartam felemlíteni, hogy a hazai geológusok 

 a közel jövőben várható részletes felvételeiknél ezeket is figyelembe vehessék. 



Brassó, 1011 május 1 én. 



1 Nyomatékosan utalok arra, hogy az Ördöghíd (H — 4), Ördögvölgy ( — szur- 

 dok=Teufelsschlnchts) és Ördögárok (Teufelsgraben S) három különböző és egymástól 

 távolosö előfordulás, tehát össze nem tévesztendők. A mellékelt térkéjivázlaton ez 

 mindjárt szembeötlik. 



