28 ÉHIK GYULA ' 



Összehasonlítottam azonkívül Gulo-\al is, de en-ó'l se lehet szó, épen a nagy- 

 ság és alak miatt. Legközelebb mégis a farkashoz áll s így valószínű, hogy a 

 TouLÁtól leírt Canix coronensis-szel van dolgunk, annál is inkább, mert ez is 

 közel áll a farkashoz ? ' 



13 Canis (><p. 9) 



Vizsgálati anyagom egy jobboldali alsó állkapocs (m^ és m^-vel) ezen- 

 kívül egy szemfog és két metszó'fog, amelyek valószínűleg szintén ehhez a faj- 

 hoz sorozhatok. A rendelkezésemre álló összehasonlító anyag fVidpes vulgáris, 

 Vulpcs corsac, Leucocyon laqopus, Cerdocyon PetényiiJ közül ez az állkapocs 

 alak és méretek tekintetében legjobban a sarki rókával egyezik. Az m^ méretei 

 e- faj variálási határai közé- jól beleillenek. 



Tekintettel azonban arra, hogy e faj jelenléte a brassói faunában meg- 

 lehetősen idegenszerű lenne, nem lehetetlen, hogy valamely más, steppei róka- 

 fajjal van dolgunk. Az állkapocs és a fogak kicsinységét tekintve, a sakállal 

 (Canis (HU't'íiS L.) való összehasonlítástól el kell tekintenünk. 



14. Glis glis L. 



A vizgálat anyaga egy jobb- és egy baloldali alsó állkapocs és két külön- 

 álló zápfog. E fajt TouLA is közli innen metszőfogak alapján."* A magyarországi 

 pleisztocénből csak Kőszegről ismeretes, ahol gyakori."* 



15. i¥i/s siilvtítifus L. 



Öt jobboldali és egy baloldali alsó állkapocs képviselik a brassói fauná- 

 ban, Nehring a következőket jegyzi meg róla : (iDie sogenannte Waldmaus 

 {Mus sylvaticuK L.) ist keineswegs auf Wálder beschránkt, sondern findet sich 

 sehr háufig auch in den Steppen. »"* 



16. Cricetus cricetuí^ L, 



Egy jobboldali alsó állkapocstöredék van belőle, mind a három zápfoggal. 

 ToULA is közli egy combcsont alapján.** 



17. Cricetulns 'p}tueuf< Páll. 



12 felső és 36 alsó állkapocs képviselik ezt a fajt. mely utóbbiak közül 

 18 baloldali és 18 jobboldali. A brassói faunában ez a legközönségesebb állat. 



' I. h. ]). (iO.5. 



- Kormos : A hámori puskaporos ploisztocén fanuája. IM. kir. Fökltaui Intézet 

 évkönyve XIX. köt. (.3. füz.) p. 120. 



•' TouLA : Diluviale Haugethierreste etc. p. 578. 



* KoKMOS : Über eino arktiscbo Siiugethiorfíiuna im Plpistociin Uiiirarns. Ccntrai- 

 blatt f. Min. etc. Jahrg. 1911. Nr. 9. p. 301. 



"' Nehring : Tundren und Stc'p])en p. 104. 



'' TüULA : Diluviale Siiugetliierreste etc. p. őT'.i. 



