54 TÁRSULATI ÜGYEK. 



LóczY Lajos dr. tiszteleti taguuk a m. kir. Földtani Intézet 1910. évi 

 jelentésében érdekes tanulmányt közöl az európai földtani intézetekről azon 

 alkalomból, bogy 1908 november és december bávában 30 nagy város geoló- 

 giai intézetét látogatta meg. Bizonyára valamennyi tagtársunk elolvasta ezt a 

 tanulmányt, s így csak azt említem föl, hogy a földkerekségnek 55 államában 

 van geológiai intézet, de ha az Eszakam erika egyes államaiban levő 38 kis 

 intézetet is számítjuk, úgy a földkerekség összes geológiai intézményeinek 

 száma 93-ra rúg. 



Pillantsunk szét ezekután a földtani társulatok között is. A tudományos 

 geológiai társulatok Európában általában a legtöbb helyütt megelőzték az 

 állami földtani intézeteket. így Nagybritanniának geológiai társulata már 

 1807-ben megalakult Londonban, míg földtani intézetét csak 1835-ben szer- 

 vezték; Franciaországban a Greológiai Társulat 1830-ban alakult Parisban, míg 

 földtani intézete csak 1880 óta van. A mai Német-birodalom területén Hallé- 

 ban már 1779-ben volt geológiai szakosztály, s a Német Geológiai Egyesület 

 is már 1848-ban megalakult Berlinben, míg a nagy porosz geológiai intézetet 

 csak 1873-ban szervezték. Kivétel azonban Ausztria, ahol a nagyhíríí bécsi 

 geológiai intézetet az állam már 1849-ben megalapította, s szinte csodálatos 

 jelenség, hogy Bécsben Mineralógiai Társulat csak 1901-ben, és Geológiai 

 Társulat csak 1907-ben alakult. Úgy látszik, hogy a túltengő állami hatalom 

 nem kedvez a szabad szellemű társulatoknak ! 



A földkerekségen jelenleg 70 földtani társulat van. A legtöbbet Német- 

 ország területén látjuk, ahol nem kevesebb, mint 20 társulat, illetőleg szak- 

 osztály foglalkozik a mineralógia, geológia és paleontológia terjesztésével. 

 Ezután Eszakamerika következik, amelynek 10 geológiai és paleontológiái 

 társulata van 50 és 400 tag között váltakozó szakférfival. 



A 70 földtani társulat között legnagyobb a Londoni Geológiai 

 Társulat (The Geological Society of London), amely 1807-ben alakult, s 

 amelynek a legújabb kimutatás szerint 1300 tagja van. 



Inkább a bányászati egyesületek közé kell soroznunk az 1855-ben ala- 

 kult Saint-Etiennei Társulatot (Socióté de l'industrie minérale), 

 amely Franciaország eme hatalmas kőszénbánya területén nem kevesebb, mint 

 1450 taggal működik. Eltekintve tehát ettől a hatalmas társulattól, a geoló- 

 giai egyesületek között a két legnagyobb társulat mégis Londonban van. mert 

 a második helyre szintén angol egyesület kerül, nevezetesen az 1858-ban ala- 

 kult Geológiai Egyesület (The Geologist's Association) 750 taggal. 

 A harmadik a sorozatban az 1850-ben alakult Magyarhoni Földtani 

 Társulat 724 taggal. A negyedik az 1 848-ban keletkezett Német Geoló- 

 giai Társulat (Deutsche Geologische Gesellsehaft) Berlinben 671 taggal. 

 Az ötödik az 1830-ban alakult Francia Geológiai Társulat (Société 

 Géologique de Francé) Parisban 600 taggal ; a 6-ik a londoni Paleontológiái 

 Társulat (The Palaeontographical Society), amely 1847-ben alakult s nem keve- 

 sebb, mint 500 tagja van. A 7-ik a Belga Geológiai Palaeontológiai s Hidro- 

 lógiai Társulat (Société Belge de Géologie, Paléontologie et d'llydrologie), 

 amely Brüsszelben 1887-ben alakult s 500 taggal működik. A 8-ik a stutt- 



