TÁRSULATI ÜGYEK. 



75 



2. LiFFA Aurél dr. : A fillipszit líjabb hazai előfordulása 

 címen a badacsonytomaji Nagykőfejtöben talált fillipszitről beszélt. Ezt az 

 ásványt Lóczy Lajos dr. fedezte föl, s Badacsonytomaj ezidőszerint a fillip- 

 szitnek harmadik lelőhelye hazánkban. A kicsiny, szemmel alig látható ásvá- 

 nj^ocskákat az előadó optikai úton pontosan meghatározta. 



Az előadáshoz szót kér Lóczy Lajos dr., aki elmondja, hogy ennek a 

 fillipszitnek az előfordulása igen érdekes. Ugyanis a kürtőhöz közel fekvő 

 helyen találta ezt a posztvulkánikus terméket, a palagonitos bazalttufában. Az 

 egész kőfejtő anyaga vulkáni sárból származik, fölötte szilárd bazaltanyag, 

 majd ismét tufa van. 



ScHAFAEZiK Feeenc elnök felhívja a figyelmet arra, hogy Zalaszántón 

 (keszthelyi j.) szintén van egy f i 1 1 i p s z i t - termőhely (1. Schafarzik F. Ma- 

 gyar kőbányák részletes ismertetése. Bpest, 1904. 360. old.) az ottani bazalt- 

 kőbányában. 



3. Hillebrand Jenő dr. antropológus: Az ősember újabb lakó- 

 helyei hazánkban címen tart előadást. Elmondja, hogy amióta Hermán 

 Ottó kezdeményezésére a Földtani Intézet, a Miskolczi Múzeum, a Tudomá- 

 nyos Akadémia és a Nemzeti Múzeum támogatásával hazánkban megindult a 

 barlangkutatás, a diluviális ősember lakóhelyeinek föltárása gyors menetben 

 haladt előre. Nemrég még az a nézet uralkodott, hogy a diluviális ember csak 

 elvétve kereste volna fel Európa keleti részeit, addig újabb leleteink azt bizo- 

 nyítják, hogy az ősember nagyon is sokat tartózkodott hazánknak jégáraktól 

 mentes vidékein, mert különösen a barlangokban bővelkedő hegységeink között 

 igen jól érezte magát. Bizonyítják ezt a felkutatott barlangokban talált tííz- 

 helyek, szebbnél szebb kőszerszámok, továbbá a velő kedvéért feltört rénszar- 

 vas, hiéna és barlangi medve csontok. A kőszerszámokból arra következtethe- 

 tünk, hogy hazánkat a m o u s t é r i e n korú nagyon primitív típusú neander- 

 tah emberrasz is lakta. 



Az újabban felkutatott barlangok a következők : a Koch Antal tanártól 

 felfedezett Kiskevély-barlang a Buda melletti Csobánkán, a Horusitzky Henrik 

 főgeológustól felfedezett Pálffy -bar láng Detrekő szentmiklóson 

 a Kis-Kárpátokban, azután a HiLLEBRANotól felfedezett Istállóskői és 

 P e s k ő barlang a Bükk hegységben. 



Az elhangzott előadáshoz Kormos Tivadar dr. megjegyzi, hogy a detre- 

 köszentmiklósi Pálffy-barlangban temérdek lemming maradvány van, ami 

 azért nevezetes, mert összekötő kapocs a kőszegi lemming-előfordulással. 

 A Bükk-hegység barlangjait azonban úgylátszik, hogy a lemmingek el- 

 kerülték, mert az eddig fölásott barlangokban semmi nyomuk. 



Schafarzik Ferenc elnök megjegyzi, hogy a detrekőszentmiklósi Pálffy- 

 barlangból kikerült eszközök anyaga egészen más, mint a Szeletabarlang kék 

 kalcedou anyaga. 



Horüsitzky Henrik főgeológus elmondja, hogy egy névtelen író kétségbe 

 vonja azt, mintha ő fedezte volna fel a Pálífy -barlangot. A névtelen író egy 

 pozsonyi lapban, s a földtani intézet igazgatójához írt levelében azt áUítja, 

 hogy a detrekőszentmiklósi Pálífy- barlangot már Spiizer Mór uradalmi bérlő 



